Velkommen

Innholdsfortegnelse

Kapittel 1: Dyr og natur

Hvordan kan vi forutser været?

Wværet er uforutsigbart. Det er så mange forskjellige ting som kan påvirke det, og derfor er livet som værvarsler veldig vanskelig. Det skal bare en liten endring til for å gjøre en prognose feil. Men siden endringer kan skje veldig raskt, er det ingen som kan forutsi hva som kommer til å skje om noen få dager med full nøyaktighet.
Noen ganger er det til og med vanskelig å forutsi hva som vil skje samme dag. Den 15. oktober 1987 fortalte den britiske meteorologen Michael Fish seerne på TV-kanalen BBC1 at England ikke kom til å bli rammet av en orkan. Noen timer senere forårsaket den verste stormen som hadde rammet det sørøstlige England på 300 år, omfattende skader og 19 dødsfall.
For å gjøre rapportene mer nøyaktige bruker værvarslere - eller meteorologer, som de kalles - mye teknologi. De samler inn enorme mengder data fra værstasjoner over hele verden. Informasjon fra dopplerradarer i tårn gjør det for eksempel mulig å få oppdaterte målinger av temperatur, nedbør, skydekke, vindhastighet, vindretning og mye mer.
Meteorologene er også avhengige av værsatellitter, som overvåker jorden fra verdensrommet. de kan vise toppen av skyene, måle temperaturen i havvannet og til og med se hvor orkaner er på vei! Den første værsatellitten, Vanguard 2, ble skutt opp i 1959, men teknologien er mye bedre i dag. Infrarøde bilder kan for eksempel vise stormer tydelig. Væreksperter kan til og med se forurensning.
For å oppnå større hastighet og nøyaktighet behandler meteorologene dataene i sanntid ved hjelp av datamaskiner - den som brukes av Met Office kostet 1,2 milliarder pund! Dataprogrammer kan modellere atmosfæren, og programvaren kan raskt endre værvarslene hvis det skjer en rask endring i været. Jo mer informasjon de kan samle inn, og jo raskere datamaskinene kan behandle den, desto mer nøyaktige blir rapportene.

Varm front

En masse varm luft beveger seg fremover og stiger over kald luft i retning av halvsirklene.

Under press!

Isobarer viser atmosfæretrykket i millibar. De lavere tallene viser lavt trykk, og de høyere tallene viser høyt trykk.

Les mellom
linjene

Hvis isobarene ligger tett sammen, tyder det på mer vindfullt vær.

Nå ser du det...!

Dette symbolet betyr at været generelt vil være overskyet, selv om solen vil vise seg.

Symbolske gester!

Her er noen værsymboler som du kan se på et værkart, enten det er på TV, i en værapp, på nettet eller i en avis. De er basert på symboler som brukes av Met Office. Kan du finne ut hva hvert av dem kan være? Match dem med ordene nedenfor.

1 SOLFYLTE INTERVALLER

2 KLAR HIMMEL

4 TUNG SNØ

5 KRAFTIG REGN

3 TØNDERSTORM

6 LETT SNØ

7 LAV SKYHØYDE

8 LETT REGN

9 SLEET

10 FOG

11 STØV

15 HAZE

12 TROPISK STORM

13 MIST

14 DRIZZLE

16 HIL

17 SKY PÅ MELLOMHØYT NIVÅ

18 SUNNY

Lag din egen
spådom

Kaldfront

En masse kald luft beveger seg fremover og skyver seg under varm luft. Trekantene på denne grenselinjen viser hvilken retning den kalde luften beveger seg i.

40 °C

35 °C

30 °C

25 °C

20 °C

15 °C

10 °C

5 °C

Se hvor nøyaktige dine egne prognoser kan være. Først og fremst bør du vurdere årstiden: Er det vår, sommer, høst eller vinter? Hva slags vær forventer du i denne perioden? Nå kan du se ut av vinduet. Prøv å gjette hvordan været blir i morgen, og spå deretter hvordan det blir de neste fire dagene.
Skriv deretter ned det faktiske været på samme tid hver dag. Var prognosene dine riktige? Ikke bekymre deg om de ikke gjorde det; du vil snart lære hvordan du kan bruke ulike verktøy til å hjelpe deg med prognosene dine. Og husk dette: En profesjonell femdøgnsprognose stemmer bare i 90 prosent av tilfellene.

0 °C

-5 °C

-10 °C

-15 °C

-20 °C

En storm er under oppseiling

Grå skyer betyr trøbbel: De betyr at kraftig regn, hagl eller snø er på vei. Hvis det kommer et lyn, betyr det at tordenvær er på vei.

Føler meg varm, varm, varm!

Temperaturen vises som et tall (i grader Celsius eller Fahrenheit). Rødt indikerer høy temperatur, mens blått er kaldt.

Mine værprognoser for uken

Mån

Tir

gift

thu

fri

været for uken

HAZE

MIST

FOG

© Getty Images

Torden og lyn og torden

Ttordenvær er et av naturens mest fantastiske skue, og du kommer til å se og høre mange av dem i løpet av livet ditt. Hvert år oppstår det mer enn 16 millioner tordenvær rundt om i verden. De får lynene til å lyne over en mørklagt himmel, luften til å fylles med de høyeste drønn, og bakken til å bli gjennomvåt av kraftig regn. Som om ikke det var ille nok, blåser det også opp til stormkast!
For at torden og lyn skal kunne oppstå, må atmosfæren være ustabil. Det betyr at varm luft stiger raskt opp og møter mye kaldere luft over seg. Vanndampen blir da til vanndråper, og det dannes kumulusskyer. Men etter hvert som mer varm luft stiger, blir skyene større og vokser vertikalt. de blir til cumulonimbusskyer, som du så på side 24 og 25, og som også kalles tordenværsskyer.
Nå skjer det mye inne i skyen. Fuktighet og vanndråper føres høyt opp med oppstrømsvind. De fryser, noe som gjør at de blir til iskrystaller og faller gjennom skyen som hagl. Men fordi det er andre iskrystaller i skyen, begynner de å støte inn i hverandre med svært høy hastighet. Gnidningen fører til at krystallene brytes opp, og de mindre iskrystallpartiklene blir positivt ladet. De større blir negativt ladet.
Siden de små partiklene er lette, blir de hengende på toppen av skyen, mens de større og tyngre partiklene faller ned mot bunnen. Dette skaper separate områder med positive og negative ladninger, som du kan se på bildet nedenfor.
Denne forskjellen fører til en opphopning av elektrisk energi, som utløses som lyn. Grunnen til at du også hører et stort tordenskrall, er at luften varmes opp og utvider seg. Slå opp på side 93 for å forstå hvorfor dette skjer.

Bånd
lyn

Hvis kraftige sidevinder skiller et lyn fra hverandre, oppstår det en sjelden, men fantastisk båndeffekt, som her i Tucson-fjellene i Arizona, USA.

Lynnedslag i ark

Når skyene blir opplyst av lyn, men du ikke kan se utladningsbanen til lynet, kalles det et "sheet lightning".

Stakkato
lyn

Stakkato-lyn beskriver et lynnedslag som går fra skyen til bakken. Det er en av de vanligste lyntypene, som her er fanget opp i Haswell i Storbritannia.

Naturlig lys
vis

Et fantastisk skue av lyn og bølgende skyer i Byron Bay, New South Wales, Australia.

Lyn
fra verdensrommet!

Dette bildet er tatt fra den internasjonale romstasjonen og viser et tordenvær som beveger seg over Asia.

© Nasa, Karen Nyberg

Streik i byen

Lyn skaper et dramatisk bakteppe over skyskraperne i Canary Wharf i London, Storbritannia.

SENTER FOR POSITIV LADNING

SENTER FOR NEGATIV LADNING

LITE SENTER AV POSITIV LADNING

Slått ned av
lynnedslag

Disse fem berømte bygningene har blitt truffet av lynet. Kan du navngi dem, og vet du hvor de ligger?

A

d

b

c

e

Visste du det?

Denne bygningen blir truffet av lynet rundt 500 ganger i året!

SVAR: A. The Shard, London, England. B. Taj Mahal, Agra, India. C. Pyramidene i Giza, Egypt. D. Eiffeltårnet, Paris, Frankrike. E. Empire State Building, New York, USA.

Lyn
raske fakta

Lyn er en utladning av elektrisitet

Lynet slår ned i 270 000 kilometer i timen

Et enkelt lyn kan slå ned
mer enn ett sted på samme tid

Du kan ikke få torden
uten lyn

Vulkanutbrudd
vulkanutbrudd kan
utløse lynnedslag
lynnedslag

Der lynet
slår ned

Sky-til-sky

Lynet kan slå ned mellom skyene, der lynet slår ned mellom de positive og negative ladningene.

Sky-til-luft

Lynene kan slå ned og opp, og de kan slå ned fra de positivt ladede skytoppene.

Sky-til-jord

Lyn kjenner vi til: Et ionisert område mellom de positive og negative ladningene sender et lyn mot jorden.

Intra-sky

Ulike ladninger i en sky forårsaker nedslag som du ikke vil kunne se.

Lynstenger er et metallstykke som plasseres på toppen av en bygning for å beskytte den mot lynnedslag. Forskeren Benjamin Franklin oppfant dem i 1752 da han innså at lynet kunne være knyttet til elektrisitet.

Når været er nyttig

Wværet kan brukes til mye. Solen gir for eksempel plantene den lysenergien de trenger til fotosyntesen, som danner glukose som holder dem i live. Regn hjelper frøene med å spire og vokse, mens vinden kan blåse pollen fra en plante til en annen, slik at de kan befruktes og danne frø.
Vinden kan også utnyttes til å lage mat (se hvordan den kan rotere bladene på en vindmølle for å male korn). Det finnes til og med bevis for at vindturbiner på gårder hjelper avlingene med å vokse ved å blande luften og få mer karbondioksid til avlingene. Vind er fantastisk for en rekke sportsgrener, fra seiling til brettseiling. Den gjør det også mulig å fly drage.
En av de beste anvendelsene av været er imidlertid dens evne til å forsyne oss med kraft. Som du vil se på de neste sidene, blir vårt økende behov for elektrisitet dekket ved å bruke været som energikilde. Vind og sol er de mest brukte energikildene, men ekspertene lurer også på om regn kan være en god kilde. Kanskje du en dag vil tilbringe en regnfull dag innendørs med å spille videospill, vel vitende om at konsollen drives av nedbør!

Finn den skjulte
skatt

Pirater på skattejakt brukte store skip. De ble drevet av vinden som traff seilene, men de måtte også passe seg for uvær. Hjelp piratene med å finne en trygg vei og få tak i gullet.

Kan vi utnytte elektrisitet fra lyn?

I filmen Tilbake til fremtiden bruker Doc Brown lynet til å drive DeLorean-tidsmaskinen sin, og sender Marty McFly tilbake til 1985. Men kan vi virkelig høste lynets energi? Forskere sier at det er mulig, men ikke praktisk gjennomførbart. Ikke bare ville det bli dyrt, det er også vanskelig å forutsi hvor lynet vil slå ned - og det er like vanskelig å lagre energien!

Fornybar energi

Energi kan skapes ved å forbrenne fossile brensler som kull, gass og olje. Dessverre vil verden en gang i fremtiden gå tom for alle disse energikildene, og de er dessuten svært skitne. Når fossilt brensel forbrennes, slippes store mengder karbondioksid ut i luften. Det dannes også karbonmonoksid og nitrogenoksid. Ville det ikke vært bedre å finne renere energi som ikke forurenser jorden? Kom frem, fornybar energi!
Fornybar energi kommer vanligvis fra kilder som kan erstattes av naturen, og ulike værtyper er blant disse. Du kan for eksempel generere strøm fra solen, uten å bekymre deg for at du tømmer en solskinnspotte. Det samme gjelder for andre typer fornybar energi, som vind og vann. Bare fordi du har brukt opp litt vind, betyr det ikke at det er mindre vind i verden. Den fornyer seg hele tiden.
Det samme kan ikke sies om kull, gass og olje. De er laget av døde planter og dyr som er nedbrutt gjennom millioner av år. Jo mer de brukes, desto mindre blir det, og det vil ta hundrevis av liv å bygge nivåene opp igjen. Så hvorfor bruker verden fortsatt ikke-fornybare kilder? Ganske enkelt fordi de fortsatt er billigere og mer effektive for øyeblikket.
Et av hovedproblemene med å basere seg på været for å få energi, er at det endrer seg så mye. Det kan blåse kraftig den ene dagen og en mild bris den neste. Solen kan skinne i dag, mens det kan være tykke skyer på himmelen i morgen. Dette vil påvirke hvor mye energi som skapes: enten for mye eller for lite. Energileverandørene må lagre energi på de gode dagene for å kunne takle de dårlige dagene. De langsiktige værprognosene må også bli bedre.

Sant eller usant?

Fornybar energi fra været skaper ikke forurensning

ekte

ELLER

falsk

Fossilt brensel vil aldri ta slutt

Solenergi kan bli den viktigste energikilden om 30 år

Det er ikke mulig å forutsi tidevannsstrømmer

Været er stabilt

SVAR: Sant, usant, sant, usant, usant, usant.

Biomassekraft

Biomasse kan være tre og planter, eller dyr og landbruksavfall. De er bare fornybare hvis avlingene plantes på nytt, og de kan avgi karbondioksid når de brennes.

Solenergi

Sollys kan omdannes til elektrisitet ved hjelp av solcellepaneler, og det kan også brukes til å varme opp hus og vann.

Vindkraft

Hvis det blåser mye i et område, kan vinden brukes til å snu bladene på vindturbiner. Noen vindmølleparker kan forsyne hele byer med strøm.

Vannkraft
kraft

Vann som strømmer nedover (som i fossefall), skaper kinetisk energi som kan dreie bladene i en turbin og generere strøm.

Geotermisk
kraft

Varmen i jordens undergrunn kan hentes opp ved å grave brønner, men den er avhengig av vulkansk aktivitet.

Den internasjonale romstasjonen bruker fornybar energi. Solcellepaneler er montert på de amerikanske modulene. Les mer om solenergi på side 58 og 59!

Strøm til
hjem

Hvert av disse husene bruker hver sin form for fornybar energi, men kablene har viklet seg inn i hverandre. Kan du finne ut hvilken fornybar energikilde som forsyner hvert hus med strøm?

Tidevannskraft

Energi fra tidevannets og havets bevegelser kan omdannes til elektrisk kraft. Tidevannet er forutsigbart og konstant.

Vind Kraft

Har du noen gang sett en vindturbin? De ser ut som høye stolper med tre blader på toppen, og du finner dem vanligvis på åssidene, ved kysten eller til og med i havet - faktisk overalt der de kan fange mye vind. Siden vindkraft er en av verdens raskest voksende kilder til fornybar energi, bygges det stadig flere av disse turbinene. Hvis du ser mange av dem sammen, er de en del av det som kalles en vindpark. De kan generere mye strøm.
Vindturbiner som står på land, kalles onshore, og de som står i havet, kalles offshore, men de fungerer på samme måte. når vinden treffer turbinene, vil bevegelsesenergien få bladene til å dreie rundt en rotor. Denne bevegelsen får en aksel inne i turbinen til å snurre rundt en generator, som produserer elektrisk energi. Det trenger ikke å blåse mye for at dette skal skje - strømmen kan genereres allerede ved vindhastigheter på 15 km/t (10 mph). Men jo høyere hastigheten er, desto mer kraft kan turbinene produsere.
Så hvor mye strøm kan du få? I gjennomsnitt kan hver vindturbin på land forsyne mer enn 1500 hjem med strøm. De som er plassert til havs, kan gi strøm til mer enn det dobbelte! De er også ganske effektive. Vindturbiner bruker ikke all vinden som blåser på dem, men de kan omdanne så mye som halvparten av vindens energi til elektrisitet. Noen ganger ser man vindturbiner som står stille, men de fleste produserer strøm 80 prosent av tiden.
Det som er viktig, er hvor rene de er. Turbinene forurenser ikke, og siden vinden alltid vil blåse, er det ingen som bekymrer seg for at drivstoffet skal ta slutt. Det finnes noen negative sider: Du kan komme til å snakke med folk som ikke liker hvordan de ser ut. De kan også bråke og skade fugler. Men det kommer til å bli bygget mange flere av dem i fremtiden. Se hvor mange du kan få øye på neste gang du er ute og reiser!

Verdens største vindturbinblad er 107 meter langt - omtrent dobbelt så langt som vanlig. Det gjør det omtrent like langt som en fotballbane!

Opprett noen vindmølleparker!

Vindmølleparker fungerer best hvis de er plassert der det blåser sterk og pålitelig vind. Ideelt sett er dette på toppen av en avrundet ås, på et stort åpent område, i kystnære områder eller i fjellkløfter. Trær og bygninger kan forstyrre vindstrømmen. Hvor ville du plassert vindturbiner i dette området?

Vindkraft i tall!

8,000

Vindturbiner består av mer enn 8000 komponenter

Produksjon av
elektrisitet

Rotoren er koblet til en aksel som driver en girkasse. Denne snurrer en generator for å produsere strøm.

Dreie
rotoren

Den kinetiske energien omdannes til mekanisk energi. Bladene er festet til en rotor, som også roterer.

Forvandler
kraften

En transformator omformer strømmen til en spenning som kan brukes til å forsyne boliger, bedrifter og annet med strøm.

Når
vinden blåser!

Når vinden treffer en turbin, begynner bladene å rotere. Den propelllignende utformingen fanger opp så mye kinetisk energi som mulig.

2.75 MW

Den gjennomsnittlige kapasiteten til en vindturbin er 2,75 megawatt

200 FVT

Mennesker har brukt vindenergi siden 200 f.Kr

2 600 tonn

Én megawatt vindenergi kompenserer for 2600 tonn karbondioksid

1940

Den første vindturbinen ble bygget på 1940-tallet

Gjennomsnittshøyden på en vindturbin på land har økt med årene.i 1990 var de rundt 27 meter høye, mens de som bygges i dag, er rundt 90 meter høye. Jo høyere de er, desto mer energi genererer de, fordi vinden øker i større høyder.

Solenergi Kraft

Tsolen produserer enorme mengder energi gjennom en prosess som kalles kjernefusjon. Den foregår i solens sentrum - i det som kalles solkjernen - og innebærer at hydrogenatomer hele tiden støter inn i hverandre og danner helium.
Prosessen genererer også store mengder varme og lys, som når hele veien til jorden. Ved å fange opp denne energien er det mulig å generere elektrisitet, og også varme opp vann og bygninger. Det er faktisk akkurat det vi mener med solenergi.
Hvis du kaster et blikk opp på hustakene, ser du kanskje noen blå solceller. Disse er laget av lag med silisium dekket med glass. Når solstrålene treffer cellene, absorberes energien. Elektroner tiltrekkes til overflaten, og bevegelsen skaper en strøm som gir strøm.
Nå er det visse tidspunkter da disse solcellene ikke fungerer - om natten, når du ligger trygt i sengen. Det er fordi solcellene krever i det minste et lavt nivå av sollys. Men den gode nyheten er at energien som fanges opp i løpet av dagen, kan lagres i batterier, og strømmen kan holde lyset på.
Solenergi er likevel ikke like effektiv som vindkraft, fordi bare 20 prosent av sollyset omdannes til elektrisitet av solcellene som folk bruker hjemme. Solenergi fungerer også bedre i land med mye solskinn, men den vil fortsatt generere strøm på overskyede dager ved å fange opp ulike deler av sollysspekteret. Det ville generert mer hvis solstrålene hadde hatt en klarere bane.

Kolliderer
med celler

Bruk av strøm

Når fotonene treffer cellene som utgjør et solcellepanel, fører de til at elektronene løsriver seg fra atomene sine. Dette tvinger elektronene til å strømme rundt i solcellen.

Omformeren konverterer likestrømmen til vekselstrøm (AC) - den strømmen som kan brukes i hjemmene våre.

Én time med direkte sollys ville gitt nok energi til hele verden i ett år! Dessverre kan vi ikke samle inn alt! Men hvis vi dekket 4 prosent av verdens ørkener med solceller, ville det gitt nok strøm til oss alle.

4

1

2

Mottar lys

Energien fra solen kommer til jorden i form av lyspartikler og varme. Disse små energipakkene kalles fotoner.

5

3

CROSSWORD

Å skape
elektrisitet

Elektronenes bevegelse genererer likestrøm (DC). Denne strømmer til en såkalt vekselretter, som er koblet til solcellepanelet.

På tvers

1. Tiden da solceller ikke ville fungere
4. Partiklene som tiltrekkes til overflaten når fotoner treffer en celle
5. Gjenstanden som brukes til å lagre elektrisitet generert av solenergi

Ned

Bruk av solenergi til å varme opp vann

2. Enheten som brukes til å konvertere likestrøm til vekselstrøm
3. Navnet på solens energi
5. Fargen på solcellepanelene du finner på boliger

Solen kan også brukes til å varme opp vann. I dette tilfellet plasseres et panel på taket, og et vannrør plasseres under det. Når kaldt vann pumpes til solcellepanelet, varmes det opp av solen. Det oppvarmede vannet føres deretter til en lagringstank, hvor det kan sendes til kraner for vasking og andre ting. Disse fungerer definitivt bedre når det er varmt i været.

SVAR: 1. NATT. 2. INVERTER. 3. SOLAR. 4. ELEKTRONER. 5(A). BATTERI. 5(D). BLÅ.

Bølge og tidevann kraft

Wave- og tidevannskraft genererer elektrisitet fra havvannets bevegelser. Eksperter sier at disse to formene for fornybar energi vil bli en viktig kilde til elektrisitet i fremtiden. De koster imidlertid mye penger å sette opp, og derfor er de ikke like vanlige som vind- og solkraft ennå.
Det er forskjeller mellom de to. Bølgeenergi genereres når vinden blåser over havoverflaten. Vinden overfører energien sin til havet, og det oppstår bølger. Jo sterkere vinden er, desto større blir bølgene. Ved å fange opp kraften i disse bølgene er det mulig å bruke bølgenes bevegelsesenergi til å drive turbiner. Disse omdanner energien til elektrisitet.
Ekspertene jobber fortsatt med å finne de beste måtene å fange opp denne kraften på. Først og fremst kan energien utnyttes ute på havet eller nær kysten. Noen metoder går ut på å plassere en enhet på vannoverflaten for å få kraft når bølgene beveger seg opp og ned. Andre bruker undervannsenheter festet til en flottør: Bølgene får et stempel til å bevege seg opp og ned, og dette presser luft inn i en turbin. Når turbinen snurrer, produserer en tilkoblet generator strøm.
Tidevannsenergi genereres ikke av vind. I stedet produseres den av tyngdekraften fra jordens rotasjon og månens bane rundt planeten vår. Siden lavvann og høyvann følger velkjente sykluser, kan tidevannskraft forutsies. Vi kan regne ut når kraften vil bli produsert i god tid i forveien.
Ved å plassere turbiner under vann kan tidevannets flo og fjære utnyttes til å få dem til å dreie rundt og produsere strøm. Man kan også lage reservoarer for å lagre vann. Ved høyvann kan vannet samles i reservoaret. Ved lavvann kan en demning slippe noe av vannet ut gjennom en turbin. Tidevannskraft kan produsere mye energi - mer enn bølgekraft - og den er ikke avhengig av været.

Havslange

Bølger med strømmer på opptil fem meter i sekundet gjør Pentland Firth i Skottland til et ypperlig sted for tidevannskraft. Frittflytende sylindere bidrar til å drive energien.

Tilbyr strøm

En kabel som fører strøm til nærliggende landområder, kan forsyne nesten 4000 hjem med energi - utrolig!

Tidevannsenergi er den eldste formen for fornybar energi. Turbinene kan installeres opptil 240 fot under vannoverflaten - det er faktisk lenger enn lengden på et Boeing 747-fly!

Skaper bevegelse

Bølger får systemet til å bevege seg frem og tilbake. Bevegelsen pumper olje gjennom motorer som driver elektriske generatorer. Dette produserer elektrisitet.

Retning

Bølgelengde

B

Rolig havnivå

bølgehøyde

Crest

Trough

Hvordan bølger dannes

Bølger dannes når vinden blåser over vannoverflaten. Dette skaper friksjon og fører til at energi overføres fra vinden til havet. Når vannet er dypt, tvinges vannet til å bevege seg i en sirkelbevegelse. Det beveger seg også i vindens retning. Noen bølger er sterkere enn andre. Bølgehøyden avhenger av vindens styrke, hvor lenge vinden blåser og hvor langt vinden beveger seg over vannet.

Å lage
bølger!

Den største bølgen som er registrert forårsaket av vind, var 32,3 meter høy. Det skjedde under tyfonen Krosa den 6. oktober 2007. Det tilsvarer høyden på tre skolebusser stablet oppå hverandre!

Se forskjellen
forskjellen

Bølger er også veldig gøy - spesielt hvis du elsker å surfe på dem! Kan du se fem forskjeller mellom disse to bildene?

© Getty Images, Alamy.

hva er
bugs?

L a oss starte med et overraskende faktum: Ikke alle insekter er ekte insekter. Ordet "insekt" refererer nemlig til en bestemt type insekt, selv om de fleste bruker ordet "insekt" i betydningen "insekt".
I denne boken skal vi dykke ned i en verden av insekter - inkludert insekter - og andre småkryp. Vi skal lære hvilke insekter som jakter på større byttedyr, hvilke insekter som fantes lenge før dinosaurene, hvilke insekter som svermer, hvilke insekter som suger blod, og hvilke insekter som legger egg inni andre insekter.
Insekter er en enorm gruppe skapninger. Faktisk finnes det flere insekter på jorden enn noe annet dyr. Forskerne vet ikke nøyaktig hvor mange insekter det finnes, men de antar at for hvert menneske på planeten finnes det 1,4 milliarder insekter.
Ikke bare er det massevis av insekter som surrer rundt oss, men de er også en av de mest mangfoldige dyregruppene. Det betyr at de har alle mulige forskjellige egenskaper og vaner - fra å fly til å svømme, fra å drikke nektar til å jakte på skorpioner, og fra å bygge reir av gjørme til å grave komplekse bikubenettverk. Du lurer kanskje på hva som gjør et insekt til et insekt, når det finnes så mange insekter, og de alle er så forskjellige fra hverandre?

Her er de grunnleggende kjennetegnene som kan hjelpe deg med å identifisere et insekt

- Kroppen består av tre deler: hodet, brystkassen og buken.
- Den har seks ben.
- Den har sammensatte øyne (runde øyne som består av tusenvis av små deler).
- Den har to antenner.
- Den er et virvelløst dyr (noe som betyr at den ikke har ryggrad), selv om det er vanskelig å se det bare ved å se på den!

fyll ut de tomme feltene

Fyll ut de tomme feltene

Insekter er den største gruppen av dyr på __________.
De har alle __________ ben og __________ antenner.
For hvert menneske finnes det __________ milliarder insekter.

to

Jorden

seks

1.4

SVAR: 1. Jorden, 2. Seks, To 3. 1,4

METAMORFOSE

Nesten alle insekter klekkes fra egg og går gjennom tre eller fire livsstadier før de når sin voksne form. De fleste insekter går gjennom fire stadier:

Imago

Det voksne insektet er fullt utviklet.

egg

Det tar vanligvis bare noen få dager før eggene klekkes.

Pupa

Når larven er klar til å forvandle seg til en voksen larve, holder den seg vanligvis helt i ro i noen dager, og ofte utvikler eller lager den en kokong eller et skall rundt seg.

Larve

Når de er klekket, er de unge insektene ormeformede og vingeløse. De kan være larver, larver eller larver.

TRE-TRINNS
METAMORFOSE

Noen insekter, som for eksempel øyenstikkere, går gjennom tre livsstadier: egg, nymfe og imago. I stedet for å foreta en drastisk forvandling, blir disse insektene født og ligner mest på sin voksne form, og utvikler seg sakte videre uten et puppestadium.

Selv om insekter generelt er små, betyr ikke det at de ikke er fascinerende. Hvis du ser nøye etter, vil du bli overrasket over hvordan de ulike kroppsdelene deres hjelper dem med å utføre en rekke komplekse og vanskelige oppgaver.

Er du klar til å lære mer om insekter? Da setter vi i gang!

typer
feil

W ed mer enn 1 million arter er det umulig å lære om alle typer insekter. La oss i stedet ta en titt på de viktigste insektgruppene for å gi oss et inntrykk av hva slags insekter det finnes, og hva de kan finne på..

Maur

om

Vi vet alle hva maur er: små insekter som lever i organiserte kolonier.

vitenskapelig navn

Hunndyr

hva gjør dem spesielle?

De er alle relativt små, og har tynne kropper med smal midje.

Honeydew

favorittmat

hvor mange arter?

Mer enn 10 000

morsomt faktum

Maur kan løfte opptil 50 ganger kroppsvekten sin.

Biller

Den største gruppen av insekter, billene, har alle herdede forvinger som beskytter bakvingene. Bortsett fra det er billene veldig forskjellige fra hverandre!

Coleoptera

Som nevnt er framvingene herdet og fungerer som et beskyttende hylster over bakvingene.

Planter, møkk

Mer enn 400 000

Den største billen kan bli 19 cm lang - det er på størrelse med et penalhus.

Øyenstikkere og vannymfer

Med sine lange kropper og gjennomsiktige vinger er det sannsynlig at du får øye på øyenstikkere og vannymfer i nærheten av vann.

Odonatoptera

De har lange, tynne kropper og to par store, gjennomsiktige vinger. Larvene deres lever under vann.

Små insekter

Mer enn 5 900

Øyenstikkere fantes før dinosaurene!

Bier og veps

Bortsett fra at de kan surre, har bier og veps svært forskjellige vaner. Mens biene vanligvis lever i grupper i kubene sine, er vepsene som regel alene på jakt etter byttedyr.

feil

Hymenoptera

Dette er "ekte" insekter, en bestemt type insekt med munndeler som er formet som et tykt sugerør. I tillegg til munndelene har insektene en rekke andre funksjoner.

De er små til mellomstore, har to par vinger og har vanligvis en tynn kropp med smal midje.

Hemiptera

Nektar

Munndelene er lange og harde, som et tykt sugerør.

Mer enn 180 000

Det finnes 20 000 biearter, men 160 000 vepsearter!

Væsker, fra planter eller andre dyr

Fluer

Mer enn 80 000

Forskerne tror at det sannsynligvis finnes flere arter av insekter som ennå ikke er oppdaget, enn de vi allerede kjenner til!

Du gjettet riktig: Alle fluer kan fly. Faktisk er de alle spesielt gode til å fly.

Difter

Sommerfugler og møll

De fleste av dem har bare ett par fungerende vinger og et annet par gamle vinger som har utviklet seg til halter, noe som hjelper dem å fly mye bedre.

Overmoden eller råtten frukt

Mer enn 120 000

Sommerfugler og møll skiller seg ut fra andre sommerfugler og møll ved at de har skjell på vingene, noe som resulterer i livlige farger og intrikate mønstre.

De fleste fluene er ufarlige, men noen suger blod fra mennesker og sprer sykdommer.

Lepidoptera

gresshopper, sirisser og slektninger

Vingene er dekket av små skjell.

Sukkerholdige væsker

Mer enn 170 000

Noen sommerfugler og møll er tøffe nok til å overleve i ørkener og arktiske strøk.

Mange av disse insektene har langstrakte bakbein og muskler som er tilpasset hopp.

Polyneoptera

På bakvingene kan man se en bred, viftelignende forlengelse.

Gress

Mer enn 40 000

Gresshopper har ører på magen!

BUGS THAT

M e fleste insekter har ingenting med mennesker å gjøre. De ønsker ikke noe annet enn å tilbringe livet med å surre fra plante til plante, blomst til blomst eller tre til tre, spise, formere seg og fø ungene sine. Men det finnes noen insekter som har noe med mennesker å gjøre. Enten direkte, som lus eller veggedyr som lever av menneskeblod, eller indirekte, som gresshopper som skader avlinger når de svermer, er noen av dem skadedyr.
Interessant nok er bare én prosent av alle insekter alvorlige skadedyr. Men for en forskjell den ene prosenten utgjør! Når du tenker på insekter, tenker du på dem som stikker, biter, sprer sykdommer, ødelegger maten din, invaderer piknikene dine, ødelegger hagen din eller bor i sengen din. Bønder er sannsynligvis de som har mest med skadedyr å gjøre. De fleste bønder gruer seg for eksempel til tanken på gresshopper. Gresshopper er store, sultne insekter som kommer i svermer. Ofte spiser de opp alt de ser, helt til det ikke er noe igjen. Andre insekter, som bananfluer, er mindre dramatiske, men de forårsaker likevel skade. De spiser frukt og avlinger. Hvis det er mange nok av dem, kan hele avlinger gå tapt.
Andre skadedyr, som visse arter av bladlus, sprer sykdommer blant avlingene, noe som er like skadelig. Apropos sykdommer, mygg sprer en farlig sykdom som kalles malaria blant mennesker ved å suge menneskeblod. Malaria tar livet av rundt én million mennesker hvert år. Andre insekter som lever av blod, er veggedyr og lopper, som kan forårsake utslett og irriterende bitt på huden. Ikke glem lusene, som lever i håret og spiser i hodebunnen. Ouch! Andre insekter som kan plage deg, er termitter, som elsker å spise treverk så mye at de kan skade møbler og til og med hus! Kanskje har du fått pikniken din ødelagt av maur som kommer for å spise maten din? Eller kanskje du har blitt stukket av en veps eller en bie når du har lekt ute?
Av denne grunn har insekter et dårlig rykte. Selv om det ikke kan benektes at noen insekter er irriterende, skadelige eller direkte farlige, er det viktig å huske at de fleste andre insekter ikke er det, og at noen insekter faktisk er nyttige i bekjempelsen av skadedyr.

Kakerlakk

Kakerlakker er ikke skadelige for oss, men de er aldri et velkomment syn! Ofte kommer de inn i hjemmet på jakt etter mat. De er store og kan noen ganger skremme folk litt!

Termitt

Termitter er kjent for å skade møbler og trehus. Hvis de finner en bygning laget av tørt treverk, kan de forårsake alvorlig skade.

Lus

Lus er en type vingeløse insekter som lever i hår, pels eller fjær. De er vanskelige å få øye på fordi fargen deres ofte matcher håret de lever i.

maur

Maurene er ikke ute etter å plage deg; de kan bare føle at du har mat. Maur lever i svært organiserte grupper og vil ofte varsle sine kamerater hvis det er mat i nærheten.

BUG deg!

Fruktflue

Ikke alle fruktfluer gjør skade på avlinger; de fleste liker bare å spise frukt! Noen gjør imidlertid skade på spesifikke planter eller trær, og er fryktet av bønder.

Bladlus

Bladlus er små insekter som lever i grupper på planter og trær. De formerer seg utrolig raskt, så de kan angripe et område veldig raskt.

Gresshoppe

En gresshoppe er en gresshoppe. For å bli kalt en gresshoppe, må den rett og slett være en del av en sverm. Under visse forhold formerer gresshopper seg raskt og danner svermer for å lete etter mat.

Mygg

Mygg er en type flue som lever av blod. Mygg er ofte bærere av sykdommer, blant annet malaria, som de overfører til mennesker mens de lever av blodet deres.

W i vet alle at insekter kan være irriterende, men visste du at verden ikke ville overlevd uten dem? Blomstene ville ikke blomstre, plantene ville ikke vokse, og trærne ville ikke trives. Planter er avhengige av insekter for å bli pollinert. De sprer pollen fra plante til plante, noe som gjør det mulig for dem å formere seg, blomstre og blomstre. Uten insekter ville plantene dø, og det samme ville alt liv på jorden!
I tillegg til å være pollinatorer er insekter nyttige for verden på mange andre måter, fra skadedyrbekjempelse til å skaffe mat. Noen insekter jakter på andre insekter. Selv om dette kanskje ikke virker så vennligsinnet, er mange av dem venner av bønder, gartnere og miljøet, fordi insektene de spiser er skadedyr. Så insektene som spiser disse skadedyrene, bidrar til å kontrollere skadedyrene og holde avlingene trygge. På forrige side så vi for eksempel hvordan bladlus kan ødelegge planter. Vel, marihøner spiser bladlus. En enkelt marihøne kan spise rundt 5000 bladlus i løpet av livet. Tenk på hvor mange flere bladlus det ville vært på avlingene våre hvis det ikke var for marihøner. Også løpebiller er ofte velkomne i hagene. De jakter på snegler og snegler, som ellers ville spist seg mette på plantene og grønnsakene våre.
Insekter som jakter på skadedyr, vil selvfølgelig aldri utrydde skadedyrene helt - men det er jo heller ikke det vi ønsker! Hvert insekt er en del av økosystemet. Et økosystem består av levende ting som alle jobber sammen, fra planter til skadedyr til rovdyr til mennesker! Hvis én del av økosystemet ble utslettet, ville det påvirke alt det andre. Alt handler om balanse.
I tillegg til å bekjempe skadedyr produserer noen insekter ting som mennesker bruker, eller til og med spiser! Honningbier produserer honning, som selvfølgelig er kjempegodt! En bestemt type skjeggkre brukes til å produsere et rødt fargestoff som brukes som matfargestoff. Silkemøllarver - også kjent som silkeormer - produserer silke, som er høyt verdsatt av mennesker fordi det brukes som et luksuriøst og vakkert stoff. Noen insekter, som sirisser og gresshopper, blir til og med brukt som mat av mennesker.

marihøne

Marihøner blir ofte sett på som søte, men de er voldsomme rovdyr som spiser så mange som 50 bladlus om dagen!

øyenstikker

Øyenstikkere er ikke bare vakre, de er også nyttige. Disse store flygende insektene lever av andre insekter, hvorav mange er skadedyr, blant annet mygg, bananfluer og møll.

hjelpe til

Honningbi

Honningbier samler pollen og nektar fra blomster og tar det med tilbake til kuben, der det blir til gyllen honning.

sveveflue

Som navnet antyder, svever svirrefluer i nærheten av blomster, suger nektar og bærer pollen fra en blomst til den neste. Dette bidrar til at blomstene fortsetter å blomstre.

Meitemark

Meitemark er ikke insekter, men de er svært nyttige. Selv om de ikke er de peneste av skapninger, er de veldig bra for jorda. Tunnelene deres hjelper vannet med å renne gjennom jorden og nå planterøttene.

Silkemøll

Silkemøllarver (silkeormer) spinner kokonger av silke rundt seg når de er klare til å forvandle seg til voksen form. Kokongene samles inn, og silketrådene brukes til å produsere det kostbare stoffet.

Lacewing

Med sine delikate vinger som ser ut som blonder, er kniplinger ypperlige til å bekjempe skadedyr. De legger eggene sine ved siden av bladlus- eller hvitflue-kolonier, og ungene deres lever av disse skadedyrene.

Morsomme fakta om

Dyreriket

En nyfødt kjempepanda er mindre enn en mus

Honningbier snakker med hverandre ved å danse

Blekkspruter har tre hjerter

507

1,000

Antall insekter en sulten flaggermus kan spise i løpet av én time

Alderen til det lengstlevende dyret som er registrert: en quahogmusling ved navn Ming

Sommerfugler smaker med føttene

En sjiraff har så lang tunge at den kan slikke seg selv i ørene

Bevertennene er forsterket med jern for å hjelpe dem med å hogge tre

18-22 timer

En art av gjødselbille kan trekke over

Hvor lang tid en koala bruker på å sove hver dag

ganger sin egen vekt

Morsomme fakta: dyreriket

Kapittel 2: vitenskap

Roboter på arbeid

Wilke typer oppgaver kan roboter utføre i en fabrikk? Noen fabrikkroboter håndterer materialer og deler, og flytter materialer eller deler fra ett sted til et annet. Ofte er denne jobben enkel, men repetitiv. En robot kan plukke opp en del fra et transportbånd og legge den på en annen. En annen robot kan plassere deler på en pall i en bestemt rekkefølge. Roboter laster og losser også deler ved en produksjonsmaskin. Disse modellene har spesielle gripere som gjør at de kan gripe hver enkelt del.
Fabrikkroboter kan også manipulere og bruke verktøy. En robot kan for eksempel programmeres til å sveise deler eller spraymale gjenstander. For å gjøre dette er roboten konstruert slik at den kan holde et sveiseverktøy eller en sprøytepistol. Roboter utfører også oppgaver som pussing, sliping eller polering i fabrikker.
Noen fabrikker bruker roboter til monteringsoppgaver. Monteringsroboter kan sette sammen deler, sette inn skruer og pinner eller tilføre lim eller andre klebemidler. Monteringsroboter jobber ofte med deler som er for små eller ømfintlige for menneskelige arbeidere. Monteringsroboter kan bruke kraftsensorer som gir roboten tilbakemelding om hvor godt delene passer sammen. Sensoren forteller roboten om det er behov for mer eller mindre trykk. Denne tilbakemeldingen kan forbedre robotens ytelse.
Roboter inspiserer også produkter i en fabrikk. Roboten bruker en sensor til å samle inn informasjon om en arbeidsdel. Sensoren forteller roboten om delen oppfyller fabrikkens kvalitetsstandarder.
De fleste fabrikkroboter har en stor robotarm med flere ledd. Den er programmert til å utføre en bestemt oppgave. Hvis jobben endres, kan den omprogrammeres til å utføre en annen oppgave. For eksempel kan en robot brukes til å sveise deler, men den kan også omprogrammeres til å bruke en sprøytepistol.
Mange roboter jobber også på lager. De hjelper menneskene med å jobbe mer effektivt. Lagerroboter losser paller med esker, flytter og sorterer materialer, setter sammen og pakker kundeordrer raskt og laster ordrene på lastebiler ved hjelp av transportbånd. De kan utføre alle disse oppgavene med færre feil enn menneskelige arbeidere, og de forebygger dessuten skader som oppstår ved løfting av tunge esker eller andre ulykker i fabrikken eller på lageret. Bruk av roboter kan gjøre fabrikker og lagre mer effektive og tryggere for alle.

Sawyer

jobben min

Jeg bruker forskjellige verktøy i en produksjonsfabrikk.

Hvor mye jeg veier

19 kilo

Hvor stor jeg er

102 centimeter i lengde

Hvor stor jeg er i forhold til deg

Jeg er nesten like lang som en sjuåring er høy.

Morsomme fakta om meg

En gang klippet jeg et menneske.

mer om meg

Jeg utfører mange presise, repeterende oppgaver, spesielt for elektronikkprodukter. Robotarmen min er svært fleksibel, og jeg kan bevege den på trange steder akkurat som en menneskearm. Jeg har to kameraer som hjelper meg med å se: ett i hodet og ett i håndleddet, slik at jeg kan se arbeidet mitt på nært hold!

Kiva

Jeg bærer tunge pakker på et lager.

146 kilo

36 centimeter høy

Jeg er omtrent like høy som knærne til en gjennomsnittlig sjuåring.

Jeg kan løfte 450 kilo.

Jeg flytter tunge hyller som kalles pods på Amazons lager. Jeg jobber ofte sammen med hundrevis av andre Kiva-roboter på lageret. Jeg kan bevege meg i en hastighet på rundt 5 kilometer i timen. I den hastigheten kan du gå ved siden av meg!

Bilder: Getty

Quattro

Jeg velger og plasserer gjenstander der de skal være.

117 kilo

144 centimeter høy

Jeg er litt høyere enn en gjennomsnittlig sjuåring.

Jeg kan pakke 30 esker sjokolade på mindre enn ett minutt.

Jeg jobber på fabrikker og lagre med å plukke og pakke varer. Jeg har fire armer, noe som gjør meg veldig rask og presis når jeg jobber. Jeg er faktisk en av de raskeste plukk-og-pakk-robotene i verden. Jeg kan utføre over 300 sykluser hvert minutt.

KR 1000 Titan

Jeg flytter svært tunge laster.

4 690 kilo

237 centimeter høy

Jeg er omtrent dobbelt så stor som en gjennomsnittlig sjuåring.

Jeg er den sterkeste robotarmen i verden.

Jeg flytter gjenstander som veier mer enn 1 000 kg. Jeg bærer tunge motorblokker, steiner, glass, stålbjelker, marmorblokker, flydeler og skipskomponenter. Jeg kan bære dem over en avstand på opptil 6,5 meter.

Unimate

Jeg jobbet med metallarbeid for bilprodusenter.

1575 kilo

142 centimeter høy

Jeg puttet en golfball på The Tonight Show på TV i 1966.

Jeg var den første industriroboten som noensinne ble bygget. I 1961 begynte jeg i min første jobb på General Motors' bilfabrikk i New Jersey i USA, der jeg hentet varme metalldeler fra en støpemaskin.

Geek+ Sorteringsrobot

Jeg samler inn produkter på et lager og leverer dem til en menneskelig arbeider.

70 kilo

1 135 millimeter høy

Jeg er litt høyere enn en gjennomsnittlig 7-åring.

Jeg bruker algoritmer til å samle inn objekter raskere enn mennesker.

Jeg løper rundt på lageret sammen med andre roboter og samler inn varer så fort jeg kan. Deretter leverer jeg gjenstandene mine til en menneskelig medarbeider som pakker dem for å sende dem til kundene våre.

YuMi

Jeg gjør presise monteringsoppgaver.

Jeg er en manipulatorarm som arbeider ved siden av mennesker. Dette gjør meg til en cobot - en samarbeidende robot. Armen min er myk, så hvis den treffer et menneske ved et uhell, blir vedkommende ikke skadet! Jeg gjør mye små, presise monteringsoppgaver, for eksempel montering av minnepinner eller elektriske kretser.

38 kilo

Jeg er 571 millimeter høy.

Jeg er halvparten så stor som en gjennomsnittlig sjuåring.

Jeg jobber side om side med mennesker.

UR

Jeg monterer og pakker gjenstander på en fabrikk.

Hvor stor jeg er
i forhold til deg

Min større versjon er omtrent like stor som en gjennomsnittlig sjuåring.

11.2 til 33,5 kilo

Jeg er mellom 50 og 130 centimeter høy.

Det finnes mer enn 40 000 Universal Robots på verdensbasis.

Jeg er en robotarm som finnes i forskjellige størrelser. Jeg kan gjøre mange forskjellige oppgaver i en fabrikk eller på et lager. Jeg kan montere bilbarnestoler, pakke egg, håndtere elektronikk og ta meg av maskiner. Jeg jobber ofte trygt side om side med en menneskelig arbeider.

Bilder: Getty, Alamy

Atomer: Byggesteinene som skaper oss

Test deg selv!

Husk faktaene, lukk boken og skriv dem ned. Hvor mange kan du huske og notere ned på tre minutter?

Wår man tenker over det, er forskjellene mellom tingene rundt oss underlige og fantastiske. Kroppen vår og møblene våre er solide. Men luften rundt oss ser ikke ut til å være der i det hele tatt. Årsakene til dette er virkelig forbløffende.
For å finne ut hvorfor, må vi zoome veldig langt inn. Når du kommer nærmere et objekt, vil du se nye mønstre og detaljer. Det er begrenset hvor mange detaljer vi kan se med øynene. Men vi kan bruke vitenskapelige verktøy for å komme lenger. De viser oss at alt, fra luft til lenestoler, består av de samme byggesteinene: atomer.
Atomer er utrolig små. Vi kan bare så vidt se et menneskehår, men på atomnivå er de enorme. Det er rundt 1 million atomer av grunnstoffet karbon oppstilt side om side i den smale bredden av et hårstrå. Atomene i luft er vanligvis mye lenger fra hverandre. Men selv da puster vi inn rundt 25 sextillioner atomer i hvert åndedrag - et enormt antall.
Selv om atomene var altfor små til at de kunne se dem, innså menneskene for lenge siden at de måtte eksistere. Det var folk i Hellas for over 2000 år siden som kom på ideen. Det er derfor vi kaller byggesteinene for atomer. Atomos er et gresk ord som betyr noe som ikke kan deles. Det viste seg at atomer faktisk kunne deles opp i mindre byggesteiner, men navnet ble hengende igjen.
Noen typer atomer eksisterer alene, uten å være knyttet til andre. Men de fleste av dem henger tett sammen, som karbon i et hårstrå. Det kanskje mest fantastiske av alt er hva som får dem til å oppføre seg slik. Til tross for at de er så små, følger atomene detaljerte regler for hvordan de skal kobles sammen for å bygge oss og tingene rundt oss.

Atom

anatomi

Hva atomer gjør, avhenger av nøytronene og protonene i kjernen, og elektronene som danner en sky rundt dem

Protoner
Protoner er en av de viktigste byggesteinene i kjernen, og de oppfører seg litt som magneter som kan tiltrekke seg elektroner.

Nøytroner
Nøytronene er den andre viktige byggesteinen i atomkjernen, men de oppfører seg ikke som magneter.

Elektroner
Elektroner oppfører seg som magneter som kan tiltrekke seg protoner. Langt fra kjernen kan de flyte i metalltråder som elektrisitet.

© Getty

Gjør et forsøk!

Prøv deg frem

!

Gjett ladningen!
Nøytroner, elektroner og protoner har noe som kalles ladning. Det betyr at de kan være positive eller negative. Hvis disse små partiklene ikke hadde noen ladning i det hele tatt, ville de vært nøytrale.
Du har sikkert hørt ordtaket "motsetninger tiltrekker hverandre". Med dette i bakhodet kan du prøve å gjette hvilken ladning protoner, nøytroner og elektroner har.

elektron

Lag ditt eget spiselige atom!

Hva du trenger

nøytron

- To farger mini-marshmallows
- Sjokoladebiter
- Utskrifter av arbeidsarket finner du på denne lenken: https://bit.ly/2PNGYAF
- Et periodisk system som viser hvert grunnstoffs atom- og massetall, slik som dette: https://bit.ly/3ucWGUN Her står atomnummeret over grunnstoffsymbolet, og massetallet under.
1 Velg et grunnstoff fra det periodiske systemet, og finn dets atomnummer. Hydrogen har for eksempel atomnummer 1.
2 Skriv grunnstoffets atomnummer ved siden av #protoner på regnearket.
3 Skriv grunnstoffets atomnummer ved siden av #elektroner på regnearket.
4Trekk grunnstoffets atomnummer fra dets massetall. Skriv svaret på regnearket, ved siden av #nøytroner.
5Velg én farge marshmallow for protoner og én for nøytroner. Tell opp en bunke protonmarshmallows som tilsvarer antallet #protoner. Legg dem i den blå sirkelen på regnearket, som representerer atomkjernen.
6Tell opp en haug med nøytronmarshmallows som tilsvarer antallet #nøytroner. Legg dem i den blå sirkelen på regnearket, som representerer atomkjernen.
7Sjokoladebitene representerer elektronene som flyter rundt grunnstoffets kjerne. Tell opp en bunke sjokoladebiter som tilsvarer antall #elektroner. Legg disse på de tynne røde linjene rundt utsiden av regnearket. Den innerste sirkelen kan bare ha to elektroner, den neste sirkelen åtte, og den ytterste sirkelen 18. Hvis grunnstoffet ditt har mer enn 28 elektroner, legger du resten utenfor den tredje sirkelen.
8Nå har du laget et atom! Nå kan du kose deg med å se på det, lage et nytt, eller bare spise det!

proton

Hvor lite er et atom?

Trinn

Vær forsiktig!

Hvis du står fast i noen av aktivitetene, vær forsiktig og be en voksen om hjelp!

Skann med din
telefon eller nettbrett

https://bit.ly/3zsQlI6

ting du trenger å vite om atomer

5 Store og små byggesteiner
Volumet til det største atomet, francium, er 15 ganger så stort som volumet til det minste, helium.

2 Som en klinkekule på et fotballstadion
Hvis et atom var på størrelse med et fotballstadion, ville kjernen være en klinkekule i midten.

4 Det hele begynte med Big Bang
Atomer ble først laget i Big Bang, i universets begynnelse.

1 Byggesteiner laget av byggesteiner
Atomer består av en kjerne av protoner og nøytroner, og elektroner rundt kjernen.

3 En setning som er utrolig liten
Punktumet på slutten av denne setningen inneholder omtrent en kvintillion atomer.

Molekyler: Når atomer kobles sammen

Atomer er noe av det enkleste vi vet om, men de kobler seg sammen på svært smarte måter for å lage molekyler. Det er nesten som om de er små roboter som er programmert til å holde fast i hverandre og bygge større objekter - men i dette tilfellet er instruksjonene de følger, fysikkens lover.
Det finnes 118 forskjellige typer atomer. Vi kaller atomtypene for grunnstoffer. De aller enkleste lysmolekylene holder bare fast i ett annet atom. Dette er tilfellet i oksygenmolekyler, der to atomer av grunnstoffet oksygen holder fast i hverandre. Det er disse molekylene vi finner i luften vi puster inn. Men i andre molekyler kobler atomene seg til mer enn ett naboatom, inkludert ulike grunnstoffer. I vannmolekyler er oksygen koblet til to hydrogenatomer.
Hvis et atoms naboer kobler seg til andre naboer, kan de danne større molekyler. Eddiksyre finnes for eksempel i eddik. Molekylene består av to karbonatomer, to oksygenatomer og fire hydrogenatomer som er koblet sammen.
Enda større molekyler dannes når mange atomer bindes sammen til lange kjeder og nettverk. Slike store molekyler danner vanligvis faste materialer. Diamanter er for eksempel laget av store nettverk av karbonatomer. Hvert atom er bundet til fire andre i et sammenhengende nettverk. Noe lignende skjer i plasten i handleposer.
Hvordan dette fungerer, har man bare visst om i litt over 200 år. Da forskerne begynte å finne ut hvilke grunnstoffer kjemikalier består av, la de merke til ledetråder. I rene stoffer er grunnstoffene for eksempel alltid til stede i mengder som henger sammen på enkle, konstante måter. Gassen karbondioksid inneholder for eksempel alltid dobbelt så mye oksygen som karbon. I dag vet vi at dette skyldes at karbondioksidmolekyler består av ett karbonatom og to oksygenatomer.

Berømte molekyler

Ionisk
binding
Noen ganger gir atomer elektroner til andre atomer fullstendig. Mange slike "ioner" tiltrekker seg hverandre, og givere og mottakere danner regelmessige mønstre.

Metalliske bindinger
Metaller har mange elektroner, nok til en ekstrem form for kovalent binding, med noen til overs for å lede elektrisitet.

Vann
Vann er et veldig enkelt molekyl, med bare ett oksygen- og to hydrogenatomer, men det har helt spesielle egenskaper.

Metan
Metan er en energirik gass med ett karbonatom og fire hydrogenatomer. Vi bruker den til matlaging og oppvarming.

Sukrose
Det vi kaller sukker er et molekyl som heter sukrose. Det finnes mange molekyler som er sukker, som varierer i sødme.

Aspirin
Aspirin er et smertestillende middel som ble oppdaget ved å modifisere et naturlig molekyl som finnes i barken på piletrær, kalt salisylsyre.

Visste du at

?

Quiz

Kovalente bindinger
Atomer kan kobles sammen ved å dele elektronene som omgir atomkjernene, med andre atomer for å danne "kovalente" kjemiske bindinger.

Når molekyler ikke vil blande seg, kan de sitte på hverandre

Hva vet du om molekyler?

Hvor mange forskjellige typer atomer finnes det?

Lag din egen lavalampe med blobber!
- Liten plastflaske
- Vann
- Vegetabilsk olje
- Matfargestoffer
- Alka Seltzer
1 Fyll flasken ca. 3/4 opp med vegetabilsk olje.
2 Fyll flasken helt opp med vann.
3 Tilsett noen dråper konditorfarge.
4Lukk korken på flasken og rist den forsiktig. hva skjer da?
5Bryt Alka Seltzer-tabletten i to. Åpne flasken og slipp ned den ene halvdelen. Hva er det som skjer?
6Når boblene har lagt seg, slipper du i den andre halvdelen. Hva skjer da?

Hvor mange atomer er det i de enkleste molekylene?

Dette kan være litt grisete, så hent noen rengjøringskluter, og be en voksen om hjelp!

Hva er vann laget av?

Hva er diamanter laget av?

Hva skjedde?

Måten elektronene fordeler seg på i molekylene, påvirker om stoffene blandes. Vann og olje blander seg ikke - i stedet flyter oljeklumper i oljen. Vann, konditorfarge og karbondioksidbobler laget av Alka Seltzer blander seg derimot.

Hva ga forskerne en tidlig pekepinn på at atomer kobles sammen for å danne molekyler?

Finn forskjellen

SVAR: 118, To, To hydrogenatomer og et oksygenatom, Store nettverk av karbonatomer, Rene stoffer inneholder alltid grunnstoffer i forhold som forholder seg til hverandre på en enkel og konstant måte

Sukker, som blant annet finnes i godteri, består av utrolige 45 atomer. Kan du plassere A, B eller C på bildet nedenfor?

C

SVAR: C

Blandinger: Når kjemikalier forsvinner i mengden

Det du trenger å vite om diffusjon

Ivis du har vært et sted med mange mennesker, har du allerede hørt om blandinger. Kanskje du har besøkt et museum med skolen. Kanskje du var på en bensinstasjon på motorveien med familien din. Du begynte sannsynligvis sammen med folk du kjenner. Rundt deg var det mange mennesker du ikke kjente. På et eller annet tidspunkt i løpet av besøket har gruppen din sannsynligvis splittet seg opp og blandet seg med folk du ikke kjente.
Dette er litt som å blande et kjemikalie inn i et annet. Til å begynne med holder de seg som regel tett sammen med andre atomer eller molekyler av samme type. Men etter hvert splitter de to kjemikaliene seg opp og blander seg med hverandre.
Du har sikkert allerede sett noen viktige typer blanding. Når et fast stoff blander seg så godt med en væske at det ser ut til å forsvinne, kalles det oppløsning. Du kan for eksempel løse opp salt i vann. En annen viktig type blanding kalles diffusjon. Det er når ulike stoffer driver sammen. Du har kanskje sett det hvis du heller en farget squashdrikk i et glass med vann.
Det er viktig å forstå at blanding er noe annet enn å lage forbindelser og molekyler. Noe av det viktigste med kjemikalier er at de er litt som byggeklosser. Når de settes sammen for å bygge noe, blir det et molekyl eller en forbindelse. Men noen ganger kan kjemikaliene bare ligge sammen som byggeklosser i en pose. Det er en blanding.
Ofte er det nyttig å ha en blanding i stedet for et molekyl eller en forbindelse. Tenk på hvordan det er å være i en folkemengde. Etter å ha blandet deg med de andre menneskene, kan du gå tilbake til skolekameratene eller familien din. Blandinger er likedan - du kan skille de blandede kjemikaliene fra hverandre igjen. Det er akkurat som å ta byggeklossene ut av posen og organisere dem etter type!

Diffusjon skjer raskt i gasser fordi partiklene beveger seg raskt

Diffusjon skjer sakte i væsker, der partiklene blokkerer hverandre

Diffusjon skjer ikke i faste stoffer, fordi partiklene ikke kan bevege seg

Diffusjon er grunnen til at matlukt sprer seg i huset ditt

En dråpe maling sprer seg gjennom vann ved diffusjon

Kaker med sjokoladespåner

Heterogen

Heterogen er et vitenskapelig ord som betyr ujevnt blandet. Når faste kjemikalier blandes, klumper de seg ofte sammen i heterogene, ujevne blandinger. Du kan se store klumper omgitt av små korn.

Isbiter i glatt appelsinjuice

Steiner

Pizza

Frokostblandinger i melk

Homogen

Homogen er et vitenskapelig ord som betyr "jevnt blandet".

Sjøvann

navn på den
blanding

Luft

Blod

Salat

Tomatjuice

Ketchup

Glatt appelsinjuice når isbitene har smeltet

En eske med leker

Grønnsakssuppe

Te

Matolje

Blandingsoppgaver

Skille ut mindre ord
Hvor mange ord på tre eller fire bokstaver kan du stave ved hjelp av bokstavene i ordet heterogen? Pass på at du ikke bruker noen bokstaver oftere enn de forekommer i det opprinnelige ordet.

Søt vitenskap
Jeg hadde en blanding av rødt, grønt, blått og gult godteri. Halvparten av dem var gule. Av de godteriene som ikke var gule, var halvparten grønne. Jeg hadde også fem grønne og fem blå godterier. Hvor mange godterier hadde jeg til å begynne med?

Den forvirrede forskeren
En forsker lager en veldig komplisert blanding. Hun har seks begerglass med kjemikalier på ett bord, en tredjedel så mange på et annet bord, dobbelt så mange på et tredje bord, og fem på det fjerde bordet. Mens hun blander sammen det som er i alle begerglassene, mister hun ett. Begeret går i stykker, og hun får ikke kjemikaliet tilbake. Hvor mange begerglass med kjemikalier i endte forskeren opp med?

Alle bilder © Getty Getty

SVAR: Søt vitenskap: 40 søtsaker. Den forvirrede forskeren: Bare én. Forskeren blandet dem alle sammen, husker du?

Syrer og baser: Å rive vann fra hverandre

Destillert vann
Når du nøytraliserer syrer og baser ved å la dem reagere sammen, blir de til vann. Vann uten andre syrer eller baser er altså helt nøytralt.

Tomatsaft
Tomater er en annen type mat som inneholder noen få naturlig sure forbindelser. Den milde syrligheten bidrar til å gi dem en litt skarp, syrlig smak.

Sitronsaft
Sitroner inneholder mye sitronsyre i saften, noe som gjør den til en sterk naturlig syre. Det er dette som gir den syrlige smaken. Noen ganger bruker folk sitronsaft til rengjøring.

Svart kaffe
Mat og drikke er ofte syrlig eller basisk, noe folk kan smake og kanskje like. Det er på grunn av stoffene i maten. Kaffe inneholder flere sure forbindelser.

Hva drakk du sist? Hvis det ikke var vann, var det sannsynligvis en kjemisk kamp som bidro til å skape det. Disse kampene deler vannet i ulike deler. Avhengig av hva som vinner, blir drikken en av to ting: en syre eller en base. Appelsinjuice er en syre. Melk er en base. Så hva skjedde?
Nå vet du at den kjemiske formelen for vann er H2O. Husk at dette betyr at vann består av to hydrogenatomer og et oksygenatom. Kjemikalier som tilsettes vann, deler det i to deler. Den ene er bare et hydrogenatom, og den andre er ett hydrogenatom og ett oksygenatom. Når disse to ionene slår seg sammen, danner de vann igjen.
I vann påvirker kjemiske forbindelser balansen mellom disse ionene. Når det er mer hydrogen, er væsken sur. Når det er mer av ionet med hydrogenatomet og oksygenatomet, er væsken basisk. Vann er verken surt eller basisk - vi kaller det nøytralt. Syrer og baser må være flytende, men det trenger ikke å være mye væske. Ørene våre kan altså være litt sure - de naturlige væskene der inne er nok.
Vi måler surhetsgraden med pH. pH er et uttrykk for hvor mye av hydrogenionet som finnes. Ved lav pH er det mer av hydrogenionet, noe som betyr at en væske er en sterk syre. Ved høy pH er det mer av det andre ionet med hydrogen- og oksygenatomet. Dette betyr at væsken er en sterk base.
Det er veldig uvanlig at kampen ender uavgjort. Væsker er vanligvis syrer eller baser. Nå vet du hvilken side som vant i hvert tilfelle!

magesyre

sitronsaft

eplejuice

tomatjuice

svart kaffe

melk

rent vann

Appelsinjuice
Du har kanskje kjent appelsinjuicens milde syrlighet hvis du har fått den i et kutt på hånden. Den kommer fra sitronsyre, som er vanlig i sitrusfrukter.

Magesyre
Magen inneholder en sterk syre som kalles magesyre. Denne syren bidrar til å bryte ned maten vi spiser. For mye magesyre kan gi dårlig magefølelse.

Urin
Du kan kalle det tiss eller kiss, men det vitenskapelige navnet er urin. Hvis du spiser kjøtt, er den vanligvis litt sur. Men dette endrer seg avhengig av hva du spiser.

6

7

Syre

nøytral

Hva det betyr når noe er...

Syreholdig

Grunnleggende

En væske inneholder kjemikalier som betyr at det er mange hydrogenioner i den. Kjemikaliene tilfører enten ionene, eller spalter vannet.

En væske inneholder kjemikalier som betyr at det er mange ioner som har ett hydrogenatom og ett oksygenatom.

74

Natron
Bakepulver er en mild base som ofte brukes i matlaging. Det er nyttig fordi det frigjør gass når det brytes ned, blant annet når det reagerer med syre.

Ammoniakkløsning
Ammoniakk er en viktig forbindelse som dannes av hydrogen og nitrogen. Det er en sterk base, nyttig for rengjøring. Men av sikkerhetshensyn bør det alltid brukes med åpne vinduer.

Syrer og baser i kroppen din

Såpevann
Selv om en base kan bidra til å bryte ned smuss, er det faktisk ikke det viktigste i såpe. Såpe er base mest på grunn av hvordan den lages.

Blekemiddel
Blekemiddel finnes i mange rengjøringsskap, og er en sterk base med høy pH-verdi. Det reagerer raskt med det meste, noe som betyr at det bryter ned smuss, men det kan også skade mennesker.

1. Mage

Ledetråd: Her brytes maten ned
Syre eller base: Syre

2. Hud

Ledetråd: Jeg holder innsiden inne og utsiden ute
Syre eller base: Syre

natron

Såpevann

Ammoniakkløsning

Blekemiddel

konsentrerte løsninger av alkalier

Havvann
Havet er svært lite basisk fordi det hele tiden bryter ned karbonatholdige bergarter som også er basiske. Noen sjødyr, som østers, trenger dette karbonatet for å bygge skallet sitt.

Melk av magnesia
Magnesiamelk er en forbindelse av magnesium, oksygen og hydrogen. Folk bruker det som en base når de har for mye magesyre. Basen reduserer syren.

8

9

10

11

12

13

14

baser

Nøytral

Les sidene og skriv ned hvor mye du kan huske i løpet av 3 minutter. Husk at du ikke må kikke!

Mengden hydrogenioner og ioner som har ett hydrogenatom og ett oksygenatom, er perfekt balansert. De reagerer alle for å lage vann.

3. Munn

Ledetråd: Her skal maten inn
Syre eller base: Base

4. Nese

Ledetråd: Du nyser med meg
Syre eller base: Syre

5. Blod

6. Ører

Ledetråd: Jeg er en rødfarget væske
Syre eller base: Base

Ledetråd: Du hører med meg
Syre eller base: Syre

Kule ting om syrer og baser

Det finnes en syre som heter kongevann som er så sterk at den kan løse opp gull og platina

Supersyrer og superbaser kan utføre uvanlige kjemiske reaksjoner - det finnes en som kalles magisk syre

En av de sterkeste basene, natriumhydroksid, ble først laget for over 700 år siden

Natriumhydrid er en base som trekker vann fra hverandre så mye at det kan tørke ut ting

For noen sterke syrer kan kjemikaliene slippe ut av væsken og danne en farlig sky av røyk

75

Salter og såper: Barn av syrer og baser

Syrer og baser er et merkelig par. De er motsetninger, men når de møtes, balanserer de hverandre. Ionene deres danner vann, som vi trenger for å leve. Men de lager også andre ting. Ionene som ikke danner vann, danner salter. Salter er på en måte barn av syrer og baser, og de er nesten like viktige som vann!
Ta for eksempel en sterk syre som hydrogenklorid. Vi kan få den til å reagere med en sterk base som natriumhydroksid. Hydrogen- og hydroksiddelene danner vann sammen. Da sitter vi igjen med natrium og klorid. Ja, det er natriumklorid, saltet vi putter i maten vår! Natriumklorid er en forbindelse, et kjemikalie laget av grunnstoffene natrium og klor. Alle salter er forbindelser.
Som de fleste salter stabler natrium- og kloridionene seg pent sammen og danner regelmessige krystaller. Disse er vanligvis harde, men sprø faste stoffer, som ikke smelter før temperaturen blir veldig høy. Du vet kanskje at bordsalt også løser seg godt opp i vann. Det er faktisk natriumklorid som får havet til å smake salt! Andre salter smaker annerledes. Avhengig av grunnstoffene i dem, er det noen som ikke er trygge å smake på i det hele tatt.
Det finnes noen typer salt som ikke er sprøtt, såkalte såper. For å lage såpe bruker man lut, som inneholder natriumhydroksid, en av de sterkeste og farligste basene som finnes. Man bruker også fettsyrer, som kan komme fra plantefett eller animalsk fett. Fettsyrene trekker til seg andre fettstoffer. Som salt vil såpen løse seg opp i vann. Fett og vann blandes vanligvis ikke. Men siden såpe består av både fett og salt, kan den fjerne fettflekker fra huden, klærne eller skitne tallerkener.
Så når motsetninger som syrer og baser møtes, kan de tydeligvis skape fantastiske ting!

Se her!

Vil du vite mer om salter, såper eller begge deler? Besøk https://tinyurl.com/8jkhhmf4 for en rask og enkel forklaring

76

Å finne salter

Her er noen av saltene som finnes i dagligdagse gjenstander...

Et såpestykke
Salt: Natriumstearat

Bordsalt
Salt: Natriumklorid

Badesalt
Salt: Magnesiumsulfat

Bakepulver
Salt Natriumbikarbonat

Deodorant
Salt: Aluminium klorohydrat

Gjødsel til hagen
Salter: Ammoniumnitrat, ammoniumsulfat, ammoniumfosfat, kaliumnitrat

Hvilken linje er knyttet til hvilket salt og hvilken såpe?

Kule ting om salter og såper

Fang lekene dine i såpe!
- Silikonformer. Oppskriften fyller ca. 12 små silikonformer, så det er ikke sikkert du trenger alt. Bruk mindre av såpebasen hvis du har færre former.
- Matfargestoffer (valgfritt)
- Eteriske oljer for å gi duft, f.eks. lavendel eller appelsin (valgfritt)
- Små leker
- Glasskrukke

Salt var så verdifullt i antikkens Roma at soldater noen ganger ble betalt med det

Såpe har eksistert i minst 4800 år. De gamle egypterne brukte et stoff som lignet på vår moderne såpe

1 Hakk opp såpebasen Få hjelp av en voksen: Skjær såpebunnen i små firkanter slik at den smelter raskere.
2 Smelt såpebunnen Få hjelp av en voksen: Varm opp glasset ved å sette det i mikrobølgeovnen eller i en gryte med varmt vann på komfyren.
3 Tilsett farger og dufter Valgfritt: Tilsett to dråper konditorfarge og noen dråper av eventuelle duftoljer i den smeltede såpebasen.
4Fyll formene Få hjelp av en voksen: Legg de små lekene i formene, og hell den smeltede såpebunnen over dem.
5  La herde
La formene stå et trygt sted i noen timer. Når såpen er hard, er den klar til bruk!

I 2013 oppdaget NASAs Phoenix-rover kalsiumperkloratsalter på overflaten av Mars - noe vi ikke har i jordsmonnet på jorden

I kroppen vår hjelper salter cellene våre med å sende beskjeder til hverandre. derfor må vi spise salter

Hva har du lært?

For å lage såpe reagerer man en syre og en base. Syrene kommer fra fett. Basen er vanligvis lut, som er en veldig sterk base, og veldig farlig. Når du smelter og heller såpebasen, har syren og basen allerede reagert, så du kan lage såpe på en trygg måte.

Noen salter endrer farge når de utsettes for vann. Dette brukes til å avgjøre om noe er tørt eller ikke

77

Kule farger
eksperimenter

Disse spiselige eksperimentene vil forbløffe deg med sine fargerike resultater!

Kan du smake på regnbuen?

Mens noen matvarer er naturlig
fargerike - tenk på knalloransje gulrøtter
gulrøtter, rosa vannmelon, lilla rødbeter
rødbeter og grønn paprika - andre
andre er produsert ved hjelp av konditorfarge for å
for å gi dem et iøynefallende utseende. De fleste godterier
og godteri inneholder mye konditorfarge
matfargestoffer, noe som gir det et livlig
utseende! Men gjør de sterke fargene
til smaken? La oss finne ut av det!

-	Plate
-	Skittles
-	Vann

Instruksjoner

1. Lag et mønster
Legg ut keglene på tallerkenen i et mønster etter eget valg.
2. Hell vannet
Hell sakte og forsiktig vann over tallerkenen. Vær forsiktig så du ikke ødelegger mønsteret på godteriene!
3. Se på og vent
Se på at vannet former seg til regnbuevirvler!

Etter hvert som konditorfargestoffet løses opp i vannet, vil det renne av fra keglene og spre seg ut i vannet. Så lenge du ikke tar på tallerkenen din mens dette skjer, vil du kunne se hvilken vei hver gruppe av konditorfargemolekyler tar når de sprer seg. De vil danne flotte, fargerike mønstre. Se nå på hva som skjer med godteriene. Blir de hvite? Prøv å smake på de hvite. Kan du fortsatt smake hvilken smak de har? Tror du at det er konditorfargen som gir hvert enkelt godteri sin egen smak?

Lollipops i krystall

Visste du at naturlige krystaller vokser når vann kjøles ned og stivner
stivner på en stein eller et mineral? Krystallens utseende vil variere
variere avhengig av kjemikaliene rundt den mens den vokser, så la oss
så la oss dyrke våre egne krystaller - av sukker!

-	Kasserolle
-	6 kopper sukker
-	2 kopper vann
-	Matfargestoffer (i ulike farger)
-	Tre glass
-	Tre tannpirkere
-	1 tallerken med ¼ kopp hvitt sukker på
-	Tre klesknagger

1. Lag løsningen din
Tilsett sukker og vann i en kjele og varm det sakte opp. Rør regelmessig til alt sukkeret er oppløst. Ta kjelen av varmen.
2. Tilsett farger
Hell noen dråper konditorfarge i de tomme glassene. Velg en farge til hvert glass.
3. Tilsett oppløsningen
Hell sukker- og vannoppløsningen forsiktig over i de tre glassene, og bland.
4. På tide å dyppe
Dypp en tannpirker i en av de fargede oppløsningene, og rull den deretter i sukkeret på tallerkenen.
5. Stikk
Legg den sukkerbelagte tannpirkeren tilbake i oppløsningen, og bruk en klesklype for å holde den stående oppreist i glasset.
6. Gjenta
Gjenta for hver tannpirker i de andre oppløsningene.
7. Se og vent
La eksperimentet stå i noen dager, og følg med på hvor godt krystallene dannes. Etter noen dager bør du ha din egen krystallpinne!

...NESTE GANG...

Kan du tenke deg noe annet du kan tilsette i løsningen neste gang for å endre utseendet eller smaken på krystallene?

Bilder: Getty Images

Jøss, du dyrket dine egne krystaller! Vi brukte en sukkerløsning for å gjøre dette. Du har kanskje lagt merke til at vi tilsatte mye mer sukker enn vann i løsningen. Det er fordi dette eksperimentet er avhengig av noe som kalles "overmetning". Når sukker løses opp i vann, splittes sukkerkornene opp i veldig små sukkermolekyler. Hvis du tilsetter mer sukker, kommer det et punkt der ikke mer vil løse seg opp. Det har løst opp så mye sukker som det kan, og det er ikke mer plass igjen.
Ingrediensene våre skal ha vært akkurat passe store til å mette vannet. Når vi lar løsningene avkjøles, begynner vannet å fordampe. Med mindre vann i løsningen blir den overmettet, og dermed blir det for mye sukker. De "ekstra" sukkermolekylene dannes tilbake til krystaller, som vil klumpe seg sammen på pinnen. Krystallene vil tiltrekke seg flere krystaller og vokse etter hvert som vannet fordamper. Formen og smaken på disse krystallene bestemmes av molekylene i løsningen vår - sukker og vann.

kjemi

11,000

Hvis noe stinker, inneholder det sannsynligvis svovel

Antall år siden menneskene oppdaget kobber

Du kan skjære gull med kniv

133,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 (som du også kan skrive som 1,33 x 1050)

Mengden jern kroppen vår inneholder i gram

Antallet atomer forskere tror finnes på jorden

Curium er så radioaktivt at det lyser i mørket

Cesium eksploderer når det slippes i vann

Fosfor tar fyr i luften hvis det får stå i fred

Luft består for det meste av nitrogen, ikke oksygen

Rask test

Hvor mange kan du huske?
Lær faktaene utenat, lukk boken og skriv ned så mange du klarer å huske.

Stjerner og svarte hull kan knuse atomer

Morsomme fakta: kjemi

Kapittel 3: historie

Egypts Pyramider

Therskerne i det gamle Egypt ble ansett for å være svært viktige. De var høyt respektert gjennom hele livet, og når de døde, fikk de en overdådig begravelse. De ble lagt i rektangulære graver med flatt tak, bygget av leirstein eller stein. Disse bygningene ble kalt mastabaer.
Rundt 2650 fvt. mente en arkitekt ved navn Imhotep at han kunne gjøre det bedre. Han bygde en mastaba av stein og plasserte en mindre mastaba oppå den. Han gjentok dette fire ganger til og skapte en pyramide med trappetrinn. Alle ble imponert, inkludert kong Djoser. Dette var gode nyheter, for kongen skulle nyte livet etter døden der inne.
Trinnpyramidene ble enormt populære, og mange andre konger og faraoer ville ha dem. De var fylt med alt en hersker ville trenge i livet etter døden, og trappene ble sett på som en måte å klatre opp til solguden på. De var omgitt av kapeller, templer og andre graver, og var en del av et kompleks som det tok mange år å bygge - det var ikke lett!
Forestill deg store steiner på hele 2,5 tonn! Ikke rart at det trengtes mange mennesker for å løfte dem på plass. Ingen vet med sikkerhet hvordan de gamle egypterne faktisk gjorde dette, men de fleste egyptologer mener at de brukte ramper og at de skar til steinen med bor, sager og meisler laget av kobber.
Snart ble pyramidene enda mer imponerende. Kong Sneferu, grunnleggeren av det fjerde dynastiet i Egypt, beordret at trinnene i en pyramide i Meidum skulle fylles med stein. Deretter ble strukturen dekket med kalkstein, slik at sidene ble glatte. Dette ble deretter kopiert av kong Khufu da han bygde den store pyramiden i Giza. Denne er den største pyramiden i Egypt, og det sies at så mange som 30 000 mennesker skal ha arbeidet med den i løpet av 20 år.

Meidum

Hvordan du uttaler navnet mitt

May-dum

Bygget rundt 2613 fvt
Var 92 meter høy

Denne pyramiden, som antas å være den andre pyramiden som ble bygget, har som så mange andre blitt ødelagt i årenes løp - den er nå 65 meter høy.

Den store pyramiden i Giza

Gee-zuh

Bygget rundt 2589 fvt
146 meter høy

Den er full av rom, passasjer og gravkamre - noen av dem falske for å lure gravrøvere - og en gang i tiden var den fylt med gull.

Bøyd pyramide

Bøyd

Bygget 2600 f.Kr
105 meter høy

Den øverste delen av denne pyramiden har en grunnere vinkel enn den nederste delen, noe som får den til å se litt skjev ut.

Djoser-pyramiden

Jo-ser

Bygget 2650 f.Kr
62 meter høy

Egypts eldste pyramide ligger i Saqqara, og ble utformet som en trapp til himmelen. Den var en gang verdens høyeste bygning.

Egypts  Pyramider

Se på dette!

Besøk pyramidene i Egypt

https://bit.ly/3lgtoSp

Hvor mye vet du om pyramidene?

Hvor stor?!

Kan du finne ut hvilket av disse målene som passer til hvilket landemerke?

93 meter høy

146 meter høy

50 meter høy

133 meter høy

Wembley stadion
(med bue)

Arc de
Triumfbuen

Den store pyramiden
i Giza

Frihetsgudinnen
frihet

SVAR: (fra venstre mot høyre) 146 meter, 133 meter, 93 meter, 50 meter

Hvilket av disse sju underverkene i antikkens verden står fortsatt i dag?
A. Babylons hengende hager
B. Den store pyramiden i Giza
C. Fyrtårnet i Alexandria
Hvem bygde pyramidene?
A. Betalte arbeidere
B. Slaver
C. Faraoer
Hvor mye ville den store pyramiden i Giza kostet å bygge hvis den ble laget i dag?
A. £500,000
B. 500 millioner pund
C. 5 milliarder pund
Hvorfor ble pyramidene bygget i nærheten av Nilen?
A. Det gjorde det lettere å transportere blokkene
B. Arbeiderne elsket å svømme etter en hard dag
C. Det ga faraoene en fin utsikt
Hvorfor sluttet de å bygge pyramider?
A. Faraoene ville ha firkantede bygninger i stedet
B. Pyramidene ble dårlig bygget og falt fra hverandre
C. Folk brukte dem som rutsjebaner

SVAR: B, A, C, A, B

Berømte Egyptere

Ivis de mest berømte egypterne hadde levd i dag, ville vi ha lest om dem i sladderblader, sett dem på 24-timers nyhetskanaler og diskutert dem på sosiale medier. Og vi ville definitivt hatt mye å snakke om, for mange av dem hadde svært innholdsrike og begivenhetsrike liv.
I denne delen skal vi først og fremst se på faraoene, de gudelignende skikkelsene som drev Egypt fremover i tre årtusener og bidro til å gjøre landet til en så fremgangsrik og fascinerende sivilisasjon. Vi møter guttekongen Tutankhamon, som noen sier kunne trollbinde deg, og Akhenaton, som bestemte seg for at Egypt trengte en liten omveltning. Du møter også dronning Hatschepsut, som utropte seg selv til farao selv om hun egentlig bare skulle regjere til stesønnen hennes ble myndig. Og så var det Ramses - han var spesielt stor, som du vil få se. Etter hvert som du utforsker avsnittet, vil du lære mer om livene deres og tiden de levde i, og forstå hvorfor de var så viktige.
Men hvordan vet vi noe om dem? Faraoene skapte templer og monumenter, og de etterlot seg skriftlige beretninger. Egyptologene har også brukt mye tid på å sette sammen bruddstykker av informasjon for å stykke sammen Egypts historie og kongeslekt. Hvem av dem skulle du gjerne ha sett som din hersker?

Kryssord

Nedenfor finner du navnene på noen av Egypts viktigste faraoer - du kommer til å støte på dem på bare noen få sider. Men kan du få plass til navnene deres i kryssordet?

AKHENATEN
AMENHOTEP
CLEOPATRA
HATSHEPSUT
RAMSES
THUTMOSE
TUTANKHAMUN

Farao

magasin

Lag en forside
magasinforside

Kjente mennesker er alltid på forsiden av magasiner. Tegn en farao på forsiden av denne publikasjonen. Hva ville historien deres være?

Farao Akhenaton skapte religionen atenismen. Kan du nevne fem andre religioner?

Faraoene Faraoene

Mest menn, men noen ganger kvinner, styrte faraoene Egypt fra Nilen til Eufrat i mer enn 3000 år. Faraoene ble ansett for å være landets mellommann mellom jorden og himmelen, og de ble behandlet som kongelige og tilbedt som levende guder. Men rollen deres innebar også en rekke viktige ansvarsområder.
Faraoene satt ikke bare og lot seg betjene mens slaver viftet dem med store blader. I stedet så folk på dem som den levende legemliggjøringen av den gamle egyptiske guden Horus - beskytteren av Egypts hersker - så herskerne tok titlene sine som Herre over de to land og Yppersteprest i hvert tempel svært alvorlig.
Dette sikret at de ble feiret gjennom hele livet og lenge etter sin død. Det betydde også at ingen andre var i nærheten av å være like viktige som dem. Til gjengjeld for denne hengivenheten var det forventet at de skulle utføre ritualer til gudene og opprettholde sannhet, rettferdighet og den kosmiske orden - prinsippet om harmoni som egypterne kalte ma'at. Hvis faraoene ikke gjorde dette, trodde man at flommen i Nilen ville utebli og føre til hungersnød i landet.
Å holde gudene på sin side var en viktig oppgave for en farao. Men det var mange andre oppgaver som holdt disse herskerne opptatt. De satt i sine overdådige palasser, laget lover og administrerte rettssystemet. De skulle også sørge for at det ble krevd inn tilstrekkelig med skatter og avgifter, og de skulle lede hæren og utkjempe eventuelle slag. Faraoene måtte bygge templer til ære for gudene og sørge for at det fruktbare landet langs Nilen var godt vannet, slik at det kunne dyrkes mat i overflod. De besøkte også de fjerneste avkrokene av Egypt for å forsikre seg om at alt fungerte som det skulle.
Men noen ganger gikk det ikke som de ville. Det var perioder med hungersnød, slag som ble tapt, og faraoner som ble myrdet eller ble svært syke. Noen ganger gikk etterfølgerne så langt som til å ødelegge faraoenes opptegnelser og monumenter i et forsøk på å slette deres navn fra historien. Men de som lyktes, ble elsket og hyllet av folket sitt.

En farao i hardt arbeid

1 Våkn opp

En farao sov i et rom fullpakket med trylleformularer og statuer av enten Bes, guden som avviser det onde, eller Nekhbet, beskyttelsesgudinnen, for å beskytte søvnen mot demoner.

2 Vask bak ørene

Renselsen foregikk i et eget rom, og vaskeoppgavene ble overlatt til tjenere som gned faraos kropp med vann og oljer.

3 Ser bra ut, føler meg bra

Faraoene gikk til påkledningsrommet for å bli kledd og smykket. Der fikk de tilpasset parykken og sminket seg.

4 Faraoene i et møte

Etter å ha bedt i tempelet, gikk faraoen inn i tronsalen for å møte rådgiverne sine, få oppdateringer om Egypt og legge planer.

5 Ta litt lunsj

Faraoene tilbrakte tid sammen med de store familiene sine ved lunsjtider og om kveldene, hvor de spiste sammen og spilte brettspill.

© De ti bud, Paramount

6 Å dra på ekskursjon

Noen ganger trengte en farao å se hva som skjedde med egne øyne, så de reiste til ulike deler av Egypt og besøkte templer.

7 Sjekker hvilestedet deres

Byggeprosjekter var viktige, så en farao kan ha stukket innom en byggeplass for å se hvordan det gikk med graven deres.

8 Å nyte en festival

Faraoene elsket å feste. Opet-festivalen ble holdt hvert år i Theben. Hvis en farao hadde sittet ved makten i mer enn 30 år, hadde de Sed-festivalen å glede seg over.

Fem ting du trenger å vite om faraoene

1 De var guder blant mennesker
Egypt hadde rundt 170 faraoer mellom 3100 og 30 fvt., som historikerne har delt inn i dynastier.

2 De brukte sminke
Alle faraoer brukte øyesminke som kalles svart kohl. De hadde også et hodeplagg som ble kalt nemes.

3 De elsket symboler
Faraoene ble avbildet med gjeterstav og slagklo, som symboliserte deres makt og fruktbarhet i jordbruket.

4 De giftet seg med slektningene sine
Mange faraoer giftet seg med søstre, brødre, fettere, kusiner, nevøer og nieser, men det kunne føre til mange helseproblemer.

5 Tittelen Farao kom senere
Til å begynne med ble herskerne i Egypt kalt konger. Begrepet "farao" oppstod rundt 1200 fvt. og betyr "stort hus".

En hersker i Egypt ble kalt konge, enten han var mann eller kvinne

TRue falsk

En Farao hadde bare én kone

Pyramidene var faraoenes palass

Faraoene var alltid muskuløse og slanke

Ramses II fikk utstedt et egyptisk pass

FAKTA

SVAR: SANT, USANT, USANT, USANT, USANT, SANT

I 1974 ble mumien til Ramses II fløyet til Paris for konserveringsarbeid. Fransk lov sier at alle, levende eller døde, må ha pass

Hvem blir den neste?

hoved
kone

Harem
Kone

Datter
(25)

Sønn
(22)

Sønn
(19)

Datter
(23)

En faraos eldste mannlige barn vil være arving til tronen. Hvem blir farao i en slik situasjon?

SVAR: Sønn (22)

Tutankhamon

War den engelske arkeologen Howard Carter i ferd med å grave opp problemer da han oppdaget Tutankhamons grav i 1922? Før Carter kom dit, hadde kong Tut hvilte fredelig i Kongenes dal i mange århundrer. Men da graven ble åpnet, trodde noen at en mumieforbannelse hadde blitt sluppet løs.
Tutankhamon var bare ni år gammel da han ble hersker over hele Egypt. Faren hans var sannsynligvis Akhenaton, faraoen som hadde forvist alle de gamle gudene i løpet av sin regjeringstid. En av Tutankhamons rådgivere var en slektning ved navn Ay, som ba guttekongen om å gjeninnsette gudene og reversere de fleste av farens beslutninger. Ay skulle bli den neste faraoen etter Tutankhamon, som døde bare 18 år gammel.
Ingen vet nøyaktig hvordan han døde, men Tutankhamon var et skrøpelig barn. Han led av malaria, epilepsi og en beinlidelse. Han hadde klumpfot og gikk med stokk. I tillegg til å utføre de viktige pliktene som en farao hadde, likte han også å jakte på struts. Fjærene var blant de 5000 skattene som var stuet inn i Tutankhamons lille gravkammer. I tillegg var det rundt 130 spaserstokker, store kister, en gyllen trone, smykker, malerier, demonterte vogner, statuer og mye mer.
Guttekongen, som var gift med sin halvsøster Ankhesenamun, ble også begravet sammen med parets dødfødte døtre. Men det som fanget de fleste folks oppmerksomhet, var en rikt dekorert gullmaske. Den så ut som den egyptiske guden for livet etter døden, Osiris, og ble svært berømt etter at den ble funnet i 1922 ... men hva med forbannelsen?
Seks uker etter at graven ble åpnet, døde en av egyptologene som assisterte Carter - George Herbert, den femte jarlen av Carnarvon - av høy feber og lungebetennelse som følge av et infisert myggstikk. Avisene hevdet at dette skyldtes at han hadde ignorert dødsadvarslene som var skrevet med hieroglyfer på gravveggene. En måned senere døde også en besøkende ved graven, George Jay Gould, og slik fortsatte historiene. Carter levde i ytterligere 16 år.

Tu-tan-kaa-man

Når ble jeg født?

1341 FVT

Når døde jeg?

1323 FVT

Hva var jeg berømt for?

Alle minner om meg ble slettet etter min død. Men oppdagelsen av min stort sett urørte grav flere hundre år senere gjorde meg svært berømt.

Tutankhamons skatter

https://bit.ly/2VCCwrz

Kan du identifisere forskjellene mellom disse bildene av Tutankhamons gullmaske?

Tutankhamon het opprinnelig Tutankhaten

Odd one out

Det tok mange år å dokumentere alle gjenstandene som ble funnet i Tutankhamons grav. Hvilke av disse ble ikke funnet der?

Søk på ord

Kan du finne ordene som er relatert til Tutankhamon i ordsøket nedenfor?

L | M | J | S | S | R | V | V | H | I | Z | P | H | G | Y
A | B | X | S | O | V | W | A | G | N | A | V | F | Z | Q
T | M | O | C | W | H | E | O | L | Q | B | X | U | I | G
O | Y | G | Q | C | F | T | E | X | P | L | O | R | E | R
M | Q | O | Q | V | Z | F | J | G | O | U | W | T | S | U
B | N | D | U | Q | Y | U | Z | B | H | S | M | H | F | Q
S | B | S | M | N | E | M | L | T | J | S | O | M | K | C
U | J | F | M | W | G | M | U | M | M | Y | K | A | K | A
E | A | W | C | S | Q | N | N | F | S | X | U | S | Y | R
P | M | C | U | R | S | E | L | J | S | H | G | K | J | T
F | H | P | H | A | R | A | O | H | H | B | S | S | N | E
Z | C | P | R | R | L | U | X | M | O | H | Y | S | P | R
M | Y | Y | Z | H | E | T | J | V | A | F | A | X | E | P
W | P | T | Z | S | N | Z | U | I | M | E | K | B | B | V
H | W | C | Y | Q | O | Z | F | T | K | X | J | V | H | M

maske

grav

mumie

forbannelse

tut

carter

farao

ung

oppdagelsesreisende

guder

D

Svar: C

Kleopatra VII

Cleopatra VII ble en av Egypts mest berømte faraoer. Dessverre ble hun også den siste. Hennes tid som Egypts hersker var vanskelig, for landet hadde mange problemer, ikke minst med oversvømmelser og hungersnød. Egypt var også fattigere enn det hadde vært tidligere. Men det som var verre for Kleopatra VII, var en voldsom maktkamp med broren.
Kleopatra VII var en del av det ptolemeiske dynastiet, som begynte i 305 fvt. med Ptolemaios I Soter, general for den greske herskeren Aleksander den store. Da faren Ptolemaios XII døde, gikk tronen over til den da 18 år gamle Kleopatra og hennes ti år gamle bror Ptolemaios XIII, som deretter giftet seg og ble medregenter.
Kleopatra VII var av makedonsk-gresk opprinnelse, snakket rundt 12 språk og ble ansett for å være svært intelligent. Hun visste mye om astronomi, matematikk og filosofi, men da Ptolemaios XIII vokste opp, likte han ikke at søsteren hadde så mye makt, og planla å tvinge henne ut.
Hun flyktet til Syria, men var fast bestemt på å ikke gi opp. Hun betalte en hær for å hjelpe seg i kampen mot broren, og fant en venn i den romerske herskeren Julius Cæsar, som var på besøk i Egypt i jakten på sin egen rival, Pompeius. Etter å ha sneket seg inn i Egypt for å møte Cæsar - rullet inn i et teppe! - oppdaget Kleopatra VII at han var villig til å hjelpe henne.
I etterdønningene av slaget ved Nilen druknet Ptolemaios XIII under flukten, og Kleopatra regjerte Egypt igjen, denne gangen sammen med sin 13 år gamle bror Ptolemaios XIV. Hun fikk også en sønn med Cæsar, Caesarion, og hun regjerte sammen med ham etter at Ptolemaios XIV ble drept. Det ble mer hjertesorg da Cæsar ble myrdet i 44 fvt., men Kleopatra forelsket seg senere i en av hans slektninger, den romerske politikeren Marcus Antonius. De kjempet mot Augustus, den første romerske keiseren, men tapte et stort sjøslag ved Actium i Hellas. Egypt ble deretter en del av Romerriket.

Cle-o-pat-ra

69 FVT

30 FVT

Jeg var den siste faraoen, og jeg er også kjent for mitt forhold til Julius Cæsar og Marcus Antonius.

Hvordan døde Kleopatra?

For Kleopatra var døden en del av livet. Hun gikk til krig mot sin bror Ptolemaios XIII, og han druknet etter slaget. Det antas også at hun beordret Ptolemaios XIVs død. Og da hun fant ut at søsteren Arsinoe var ute etter tronen, fikk Kleopatra også henne drept.
Men hvordan døde Kleopatra? Da den romerske keiser Augustus beseiret Egypts hær, var Marcus Antonius redd for å bli tatt til fange. Han hadde også hørt at Kleopatra var død, så han tok livet av seg. Men Kleopatra var ikke død! Hun var sønderknust over å høre at Antonius var borte, så hun oppfordret en egyptisk kobra til å bite henne i armen. Giften var dødelig.

Hjelp
Kleopatra
komme tilbake
inn i Egypt

Kleopatra må snakke med Julius Cæsar om å ta tilbake kontrollen over Egypt fra broren sin. kan du hjelpe henne med å nå ham?

SE DETTE!

RA-RA Kleopatra

Det er de fantastisk talentfulle folkene fra CBBCs Horrible Histories med en fengende sang:
www.bit.ly/38cal5j

© Engelsk illustrasjon, "The Sixties": 1855-70. Offentlig domene

En fasjonabel
dronning

Kleopatra var et stilikon. Hennes klesstil, smykker og hår inspirerte mange romerske kvinner. Fargelegg dette bildet av Kleopatra, og legg kanskje til litt av din egen stil

Kleopatra for retten

Denne videoen undersøker hva vi vet om Kleopatra og utfordrer noen av faktaene:
www.bit.ly/387DQoU

Liv og død

En fargerik oversikt over Kleopatras liv, og hva som førte til hennes død:
https://bit.ly/3nucPFk

Hollywood-filmen

Denne filmen fra 1963 var dyr å lage, men den er ganske faktabasert:
www.bit.ly/3jaKSzS

En dag i livet til en en gammel egypter

Hverdagen for en gammel egypter var avhengig av hvem man var. En vesir trakk på seg en linkappe, spiste en solid frokost, sørget for at barna kom seg trygt av gårde til skolen og møtte faraoen, før han tilbrakte dagen med å holde Egypt i god form ved å føre tilsyn med byggeprogrammer, ressurser og juridiske forhold, før han slappet av om kvelden.
En person fra en mye lavere klasse ville tilbringe dagene med å dyrke jorden for å skaffe mat til samfunnet. Men når Nilen flommet over, fikk de en annen rolle - corvée-tjeneste! Det betydde at de måtte jobbe ulønnet for myndighetene i omtrent fire måneder mellom juni og september på byggeprosjekter. De hjalp til med å bygge templer, pyramider, kanaler og veier i det gamle Egypt, men det var et slitsomt arbeid!
Et sted midt i mellom sto fagarbeiderne, og dem vet vi ganske mye om fordi det er funnet rester av en arbeiderlandsby like ved Kongenes dal. Den er kjent som Deir el-Medina, og ligger på vestbredden av Nilen, rett overfor dagens Luxor. Da arkeologene snoket rundt i restene av dette boligområdet, fant de tekster og gjenstander som gjør det mulig å sette sammen håndverkernes liv.
La oss sette scenen: I en landsby som lå i en dal, lå det mange hus av leirstein tett i tett - i en slik grad at man kunne stå på gaten og ta på begge sider. De fleste av dem hadde bare én etasje, og de var bare rundt seks meter brede, men de så pene ut med sine hvitkalkede vegger. Det var rundt 70 boliger i alt, og alle var omkranset av en yttermur. Andre hus lå utenfor denne i fjellsidene. Det tok bare 30 minutter å gå til jobben, men det var litt av en tur!

En typisk dag i det gamle Egypt

På tide å våkne opp

Tid på dagen: 06:00

Etter å ha sovet overraskende godt på en oppmurt seng, var det på tide å strekke på seg, gjøre seg klar og spise frokost - kanskje litt brød med en dæsj honning.

Begynn å bygge

Tid på dagen: 07:30

Mennene brukte ti timer på å arbeide med konstruksjonene som utgjorde Kongenes dal. Det var et svært slitsomt arbeid.

Og slapp av..

Tid på dagen: 18:00

Tjenerne tok seg av hjemmet, slik at arbeiderne bare trengte å tenke på jobben sin. Noen tjenere hjalp til og med til med helsevesenet.

Dra på jobb

Tid på dagen: 07:00

Uten transportmidler var arbeiderne avhengige av beina. Det var mange bratte stigninger fra landsbyen til Kongenes dal. Mange av arbeiderne fikk senere slitasjegikt.

På tide å dra hjem

Tid på dagen: 17:30

Turen tilbake til landsbyen var også anstrengende. Eksperter sier at det var som å klatre opp en 28 etasjer høy bygning.

Spis og sov

Tid på dagen: 20:00

Arbeiderne fikk betalt i mat, og konene deres lagde gode måltider. Etter å ha tilbrakt tid sammen med familien, var det på tide å sove igjen.

Mangler
blueprintS

Husene som ble bygget for velstående mennesker, var romslige og inneholdt gullornamenter, tepper og skulpturer. Men i hastverket glemte eieren av dette huset å ta med seg tegningene til en pyramide til byggeplassen. De kan ha blåst rundt på gårdsplassen. Kan du hjelpe ham med å finne dem?

Den hemmelige dagboken til...

Bruk sidene i denne dagboken til å skrive notater om en typisk dag i livet ditt. Hvordan kan den sammenlignes med dagliglivet til en gammel egypter?

Håndverk og yrker skulle gå i arv i familiene

Det gamle egyptiske underholdning

At livet i det gamle Egypt var ikke bare arbeid og ingen lek. Egypterne hadde fortsatt tid til mange morsomme aktiviteter, og de elsket å være ute i frisk luft og danse til musikk. De møttes til festivaler og store feiringer der de sang, klappet, lo og hadde det fantastisk. De hadde tross alt ikke TV, musikkstrømmetjenester eller videospill på den tiden.
Musikk var absolutt veldig viktig. Det er bare synd at vi aldri får vite hvordan den virkelig hørtes ut, for det fantes heller ikke noe opptaksutstyr. I stedet må vi se på datidens malerier for å se hvordan og hvor folk spilte på de mange musikkinstrumentene som er blitt funnet opp gjennom årene. Vi vet at de gamle egypterne spilte harpe, slo på cymbaler og klappeklokker og nøt lyden av fløyte. Musikken var overalt: på arbeidet, ute på åkrene og i kamp, så vel som inne i templene og palassene.
Noen musikere var betalte profesjonelle, og disse talentene var høyt ansett, akkurat som popstjerner er det i dag. Dansere var også populære, og de hadde fantastiske opptredener. Det fantes mange forskjellige typer dans, noen ble fremført alene, men de fleste i grupper. De var nesten alltid veldig energiske.
Det fantes også andre former for underholdning, blant annet sport som bryting, boksing, kappkjøring med stridsvogner, fiske, bueskyting, spydkasting og tautrekking. De gamle egypterne likte også å jakte, og de jaktet på flodhester, elefanter, neshorn og løver. Dessverre ble det å drepe for moro skyld sett på som et tegn på makt i det gamle Egypt.
Slike sysler ga selvsagt mye å snakke om, og de gamle egypterne elsket virkelig å prate. De engasjerte ofte hverandre med fantasifulle historier som kunne være religiøse, lærerike, eventyrlige, mytiske eller bare veldig skumle. En ting er sikkert: Livet var sjelden kjedelig når arbeidet tok slutt.

Det gamle Egypts talent

De gamle egypterne visste hvordan man festet. Det ble laget enkle instrumenter slik at alle kunne være med, og sang var en livsstil.

Mennesket mot dyret

Bevæpnet med spyd og buer, piler og hunder jaktet de gamle egypterne på ville og farlige dyr. Eller de kunne fiske i fred og ro i Nilen.

Holder seg i form

For å holde kroppen i god form drev de gamle egypterne med lagidrett, som inkluderte en versjon av landhockey og mange av de aktivitetene vi i dag ser i OL.

Forteller historier

Uansett om de var nye eller gamle, hadde de gamle egypterne alltid en historie i ermet. Fortellingen om to brødre sies å være det eldste eventyret i verden, datert til 1200 f.Kr.

Gravmelodier

De gamle egypterne spilte på blåseinstrumenter, blant annet klarinett, obo og fløyte. For å lage fløyter tok de et hult rør fra Nilens bredder og stanset hull i det. Ved å blåse i den ene enden og dekke hullene med en eller flere fingre, kunne de lage en melodi. Fløyter ble ofte funnet i graver, men fordi melodiene gikk i arv fra generasjon til generasjon, ble det aldri skrevet ned noen noter.

Fang fisken

Denne gamle egypteren har tilbrakt timevis ved Nilens bredder i påvente av å fange en fisk. For å øke sjansene sine har han brukt mer enn én stang. Hvilken stang lyktes?

Fantastiske festivaler

I det gamle Egypt ble det arrangert en rekke nasjonale og lokale festivaler hvert år. De ga folk mulighet til å takke og ære gudene.

Få 100 poeng

Du har en pose med et uendelig antall piler, men du må score nøyaktig 100 poeng. Hvilke tall må du sikte på for å vinne? Du kan treffe ett tall mer enn én gang.

17

23

50

HVA ER
en oppdagelsesreisende?

Explorere er nysgjerrige og eventyrlystne mennesker som har reist til nye og ukjente steder over hele verden. De er ikke redde for å ta sjanser og har ofte begitt seg ut på reiser som har vært svært farlige. På den måten har de gjort mange fantastiske oppdagelser og oppnådd store ting som ingen andre hadde gjort før dem.
Uten fortidens oppdagelsesreisende ville verden sett helt annerledes ut i dag. Som du snart skal få se, har mange oppdagelsesreisende gjort vitenskapelige gjennombrudd og endret måten vi tenker på. De oppdaget også nye landområder, brakte ulike samfunn i kontakt med hverandre og påvirket hvordan land utviklet seg.
Tidligere oppdagelsesreisende laget også kart. De oppdaget også skatter og fylte båtene sine med alt de trodde de skulle bli rike på, fra glitrende gullvarer til fantastisk fersk mat. De introduserte nye arbeidsmetoder og fantastisk teknologi. Noen fant til og med byer som hadde ligget forlatt i århundrer.
I nyere tid har oppdagelsesreisende våget seg dristig ut på steder der ingen mennesker har vært før, dypt til havs eller langt ut i verdensrommet, så la oss ta en reise og møte noen oppdagelsesreisende. Men først skal vi se nærmere på hva som motiverte dem til å lære mer om verden og gjøre spennende oppdagelser.

Hvor i verden?

Når du reiser ut i verden i dag, trenger du et pass, med mindre landene har en avtale seg imellom (som for eksempel i EU). Et pass er et offisielt reisedokument utstedt av myndighetene i et land, og det viser andre land hvem du er når du reiser.
Når du reiser inn i eller ut av et land, kan passet ditt bli stemplet. Dette gjør at grensevaktene vet hvor lenge du har vært i et land, men passet er også perfekt for eventyrere. De gir deg en oversikt over hvor du har vært. Jo mer du reiser, desto flere stempler kan du samle i passet ditt.
Disse frimerkene er ikke ekte (de fleste frimerker har ganske kjedelig design!), men kan du finne ut hvilket land disse frimerkene kan stamme fra, basert på bildene?

Tyskland

Frankrike

Japan

Israel

Canada

Nederland

Spania

f

g

Iran

Egypt

italia

H

i

J

SVAR: A. Italia B. Tyskland C. Spania D. Japan E. Frankrike F. Canada G. Egypt H. Israel I. Nederland J. Iran

Tegn ditt eget frimerke!

Tenk på et sted du har utforsket nylig. Du kan markere reisen din med et eget stempel!

Rask
fakta

- De fleste av verdens pass er røde.
- Munnen din må
være lukket på et
passfoto.
- Britiske pass ble oppfunnet i 1414.
- Etter første verdenskrig ble det lovpålagt med bilde.

Christofer
Columbus

Innen 1400-tallet var det ikke lett å reise over land fra Europa til Asia. Osmanske hærer forsøkte å hindre europeere i å reise, noe som gjorde det vanskelig å frakte silke og krydder tilbake fra India og Kina.
For å unngå trøbbel reiste portugisiske sjømenn til sjøs i stedet. De styrte båtene sine nedover Afrikas vestkyst, rundet Kapp det gode håp og reiste over Det indiske hav for å nå målet. Etter å ha lastet opp, dro de tilbake igjen.
Sjøfareren Christofer Columbus hadde en idé. Han mente at det ville være mulig å seile til Asia ved å krysse Atlanterhavet i stedet. Han fortalte mange herskere om planen sin, og to av dem - kong Ferdinand og dronning Isabella av Spania - likte den så godt at de inngikk en avtale.
De fortalte Columbus at han ville bli rikelig belønnet hvis han lyktes, så den 3. august 1452 satte han og mannskapet hans seil med tre skip: Santa Maria, Pinta og Niña. De tilbrakte to måneder på havet og nådde endelig land. Men det var ikke Asia; Columbus hadde i stedet kommet til en øy på Bahamas, og den lå omtrent 800 mil unna!
Columbus utforsket øyene, og på øya Hispaniola etablerte han en bosetning ved navn La Navidad og en by ved navn Isabella. Han dro tilbake til Spania i 1453, og vendte så tilbake. Denne gangen gjorde han mange av dem som opprinnelig hadde bodd på øyene, til slaver.
I 1498 reiste han på nytt til området, noe som endte med at han ble arrestert og fengslet på grunn av klager over oppførselen hans. Han ble likevel frikjent og reiste ut igjen i 1502. På disse to siste reisene fikk Columbus utforsket kysten av Mellom-Amerika og Sør-Amerika.
Selv om Columbus ikke var en hyggelig mann, var reisene hans viktige. De var så vellykkede at flere og flere europeere begynte å følge samme rute. Dette førte til at de utforsket og tok over de amerikanske kontinentene. Årsdagen for hans landgang i 1492 feires også hvert år i Spania og Amerika.

Oppdaget Christofer Columbus Amerika?

NEI!

Amerika var allerede hjemsted for mange mennesker før Christofer Columbus og hans mannskap ankom. En annen europeer - en norrøn viking ved navn Leif Erikson - skal også ha satt sin fot i Nord-Amerika rundt 500 år tidligere! Columbus' bragd var å introdusere Amerika for Europa. Han nådde aldri frem til USA.

Conquistadorene!

Columbus' eventyr vekket Spanias og Portugals utforskertrang, og landene forsøkte å erobre flere deler av Amerika.
Conquistadorene (oppdagelsesreisende soldater) ledet an. De drepte mange mennesker de kom over, tok kontroll over land og varer og åpnet handelsruter. Hernán Cortés var en conquistador som på 1500-tallet ødela det rike og mektige Aztekerriket i Mexico med sin ekspedisjon.

På oppdagelsesferd til sjøs

HVORDAN REISTE COLUMBUS?

Christofer Columbus krysset Atlanterhavet på litt forskjellige måter på hver av sine fire reiser. Du kan også se hvor langt han kom!

Hjelp til å styre
Santa Maria

Santa Maria var det største av Columbus' tre skip. det var 18 meter langt og hadde små lugarer for de rundt 50 sjøfolkene som sov på gulvet, samt et lagerområde for varer. I tillegg veide det 200-600 tonn. Til tross for sin størrelse traff skipet en klippe og forliste i 1492. Kan du hjelpe Columbus med å styre unna problemene?

Roald Amundsen

Norske Roald Amundsen satte seg selv en utfordring: Han ville bli den første personen som nådde Sydpolen. Siden Sydpolen ligger i Antarktis, der den laveste temperaturen som er registrert, er -89,6 °C, visste han at det ville bli tøft. Men det som gjorde reisen enda mer utfordrende, var en like målbevisst konkurrent: Robert Falcon Scott ville også nå Sydpolen.
Kappløpet var i gang. Så snart Amundsen hørte om Scotts ambisjoner, fremskyndet han planene sine. Han visste også hva som ventet ham, for han hadde selv vært med på en ekspedisjon til Arktis mellom 1897 og 1899. Sammen med fire lagkamerater satte de straks seil med skipet Fram 19. oktober 1911. Med seg hadde de også fire sleder og 52 sledehunder, noe som skulle vise seg å bli avgjørende.
Scott, derimot, la ikke ut på ferden før om noen dager, men også han var sikker på å lykkes. Scott var en britisk marineoffiser og en erfaren oppdagelsesreisende som hadde ledet den vitenskapelige British Discovery-ekspedisjonen til Antarktis mellom 1901 og 1903. Han bestemte seg for å ta med seg en mye større besetning på 65 mann, og de seilte med skipet Terra Nova. Scott tok også med seg sleder som skulle trekkes av ponnier, samt noen motorsleder.
14. desember 1911, drøyt to måneder etter avreisen, ankom Amundsen Sydpolen. Etter å ha registrert vitenskapelige data reiste han tre dager senere. Huskiene hadde hjulpet ham og teamet hans med å komme raskt frem, men hvor var Scott? Dessverre tok det Scott og det fem mann store teamet som ble valgt ut til den siste delen av reisen, ytterligere fem uker. De kom frem 17. januar 1912.
Amundsen hadde vunnet og blitt den første som nådde Sydpolen, og Scott var opprørt. Tragisk nok kom Scott og teamet hans aldri hjem. Hjemturen var kald og vanskelig, og Scott døde sammen med lagkameratene 29. mars 1912. Han var likevel en helt. Begge lagene hadde tross alt tatt på seg en enorm utfordring og oppnådd det de hadde satt seg fore.

Kom deg til Sydpolen først!

Ta med deg en venn, en terning og to forskjellige mynter (en til deg og en til rivalen din), og se hvem av dere som når Sydpolen først!

NØKKEL
Huskyhundene dine øker farten. Gå to felter fremover.
Du kommer til et fjell som bremser deg. Gå ett felt tilbake.
En av mannskapet får forfrysninger og trenger behandling. Gå glipp av en sving.

Andre polarforskere

Matthew Henson

Henson var en afroamerikansk oppdagelsesreisende som fulgte med den amerikanske oppdagelsesreisende Robert Peary på ekspedisjoner til Arktis. Henson ble den første personen som nådde Nordpolen den 6. april 1909, med Peary som nummer to.

Å nå frem til
Sydpolen

Slik kom Roald Amundsen og Robert Falcon Scott seg til Sydpolen. Linjen i rødt er Scotts rute, linjen i grønt er Amundsens raskere rute, og krysset viser selve Sydpolen!

Antarktis

Ernest Shackleton

Shackleton ville bli den første personen som gikk fra den ene siden av Antarktis til den andre i 1914. Han kom ikke lenger enn til kanten av kontinentet fordi skipet satte seg fast og sank, men det var likevel et kult eventyr.

Ranulph Fiennes fikk forfrysninger i 2000 da han reiste alene gjennom Arktis. Han hadde så store smerter at han kuttet av de forfrosne fingrene
med en mikrokniv!

Barbara Hillary

Hillary var en amerikansk sykepleier som etter å ha pensjonert seg dro på hundesledetur i Quebec. Deretter ville hun bli den første afroamerikaneren som nådde Nordpolen. Hun nådde frem 23. april 2007, 75 år gammel.

Ranulph Fiennes

I 1979 forsøkte Fiennes, som hadde vært ekspedisjonsleder siden 1960-tallet, å reise vertikalt fra pol til pol. Han og hans frivillige mannskap fullførte reisen 29. august 1982. De spilte cricket på Sydpolen.

Håndtering av
forfrysninger

Når huden og vevet utsettes for kuldegrader, blir det skadet. Dette kalles forfrysninger. For oppdagelsesreisende som drar til Arktis og Antarktis, er dette en svært reell og smertefull fare - forfrysninger kan oppstå når temperaturen synker under -0,55 Celsius (31 Fahrenheit). Det rammer gjerne fingre, tær, ører og nese.

Snap happy!

Roald Amundsen nådde Sydpolen 14. desember 1911!

marco polo

Innen 1200-tallet hadde europeerne ikke mye informasjon om folk som levde i Asia. De kjente til det mongolske riket, som begynte i 1206 og strakte seg fra Øst-Europa til Japanhavet. Men de visste ikke mye om kontinentets kultur og rikdom.
Marco Polos familie bidro til å endre på det. Kort tid etter at Polo ble født i 1254, forlot faren Niccolò og onkelen Maffeo hjembyen Venezia i dagens Italia. De to mennene satte kursen mot Konstantinopel, som på den tiden var hovedstaden i det latinske imperiet.
Da de innså at Konstantinopel var blitt en farlig by, forlot de byen og dro østover. Der møtte de etter hvert herskeren over Mongolriket, Kublai Khan, som tok imot dem med åpne armer. Snart jobbet Niccolò og Maffeo for khanen og fortalte ham alt om Europa. Khan spurte de to mennene om de kunne levere et brev til pave Klemens IV, og det sa de ja til.
Da Polo kom tilbake til Venezia i 1269, kunne han igjen ta igjen faren. Nå var han blitt tenåring, så da faren og onkelen reiste tilbake til Asia i 1271, tok de ham med seg. Målet var å reise til Kina langs Silkeveien - en handelsrute fra Europa til Asia - og frakte varer direkte tilbake til Venezia. Reisen til Kina tok tre år.
Det var et stort eventyr for tenåringen. Reisen gikk over land gjennom den velstående byen Tabriz, som var kjent for sine silke- og gullvevde stoffer. Han oppholdt seg også i Badakhshan i et år da han ble syk, og senere reiste han over Pamir-fjellene, gjennom Gobi-ørkenen og til Suchow i Kina. Han møtte Khan og ble offisiell budbringer. Han ble også sendt på mange oppdrag i Kina, Myanmar, India og Tibet.
Mange av disse områdene hadde europeerne aldri besøkt før, så da Polo kom tilbake etter 24 år borte, hadde han mange fascinerende historier å fortelle. Da han kom tilbake til Venezia i 1295, ble han tatt til fange av angripere fra den rivaliserende byen Genova, og han delte historiene med en fange ved navn Rustichello.
Rustichello skrev historiene ned, og de ble publisert i en bok kalt Marco Polos reiser. Den fortalte om de mange matvarene, sivilisasjonene og byene han så, og om de store fremskrittene som ble gjort i Asia. For europeerne var det et fantastisk innblikk i en annen måte å leve på - en annen type verden.

Sanne løgner

Columbus hadde med seg et eksemplar av Marco Polos bok!

Da Marco Polos bok ble utgitt rundt år 1300, var trykkpressen ennå ikke oppfunnet (Johannes Gutenberg fant den opp i 1436). Kopiene ble overlatt til skribenter og oversettere, men de ble fulle av feil, og enkelte biter ble lagt til og fjernet. Mange tvilte også på at historiene faktisk var sanne, og de var ikke sikre på at Polo faktisk hadde besøkt Kina. Det var først da andre oppdagelsesreisende besøkte Sørøst-Asia flere tiår senere og fortalte lignende historier, at folk fikk tro på at boken i hovedsak var sann.

prøv dette!

Her er et avsnitt fra Marco Polos bok. Les og memorer passasjen, og kopier deretter teksten. Skriv ned det du husker, og se om din versjon er den samme som originalen!

"Rundt dette palasset er det bygget en mur som omslutter et
kompass av 16 miles, og inne i parken er det
er fontener og elver og bekker, og
vakre enger, med alle slags ville dyr"

Første klasse
postsystem

Mongolriket hadde etablert et effektivt postsystem, og på slutten av Kublai Khans regjeringstid fantes det mer enn 1400 poststasjoner i Kina. Viktige "førsteklasses" meldinger ble båret frem av folk til hest som red mellom poststasjoner med 25 mils mellomrom. Hvis hastigheten ikke var viktig, kunne "annenklasses" meldinger sendes av fotløpere som løp mellom stasjoner med fem kilometers mellomrom.

og de er av sted...

Hvis hesten løper i 80 kilometer i timen, vil den tilbakelegge de 25 kilometerne fra den ene stoppestedet til det andre på 30 minutter. Men la oss si at vår vennlige fotløper løper i 16 kilometer i timen. Hvor lang tid vil det ta ham å tilbakelegge den samme distansen?

Svar: 2.5 timer

Rabban Bar sawma

Før Marco Polo reiste fra Europa til Kina, forsøkte den mongolske munken Rabban Bar Sauma å legge ut på en reise fra Kina til Europa. Han ville dra på pilegrimsreise til Jerusalem og la ut på reisen i 1260 sammen med sin elev Markos. Dessverre måtte de stoppe i Bagdad i dagens Irak på grunn av militære kamper.
Reisen ble gjenopptatt i 1287 da den mongolske herskeren Arghun gjorde Rabban Bar Sauma til ambassadør. Arghun ba ham om å møte europeiske kristne monarker og paven i håp om å forene krefter i kampen mot deres felles fiende, det muslimske imperiet. Monarkene ønsket ikke å gjøre dette, så Rabban Bar Sauma vendte tilbake. Han skrev en reiseskildring som ble utgitt flere hundre år senere, i 1895.

Hvor mye?

Marco Polo beskrev hvordan folk i 1200-tallets Kina brukte papir som penger, og at hvis folk ikke godtok sedlene, ville de bli drept! Mange europeere, som brukte sølv- og gullmynter, trodde ikke at dette kunne være sant, men det var det! De første pengesedlene i Europa dukket opp i Sverige i 1661. Klarer du å putte sedlene i de riktige posene?

Svar: 15=Grønn, 10=Gul, 20=Rød, 5=Blå, 25=Rosa

Europeerne
utforsket
Amerika,
Afrika, Asia og Oseania i
Oseania i løpet av
oppdagelsestiden
Oppdagelsenes

52

Antall hunder som fulgte Roald Amundsen på hans Sydpolekspedisjon

Da Christofer Columbus dro til Asia, endte han opp 8000 mil unna!

Antall ganger James Cook seilte rundt jorden

72

antall dager
det tok Nellie Bly å
reise rundt
verden rundt!

Vikingutforskeren Leif
Erikson var den første
Europeer som besøkte Nord
Amerika - men han holdt oppdagelsen
oppdagelsen sin i det skjulte!

40

Aloha Wanderwell kjørte bil jorden rundt i fem år
fem år!

Antall språk den engelske oppdagelsesreisende Richard
Francis Burton

24

Antall år Marco Polo tilbrakte på reise

Morsomme fakta: utforskere

Kapittel 4: Kroppen

Cellen: Hva kroppen din er laget av

Yu er laget av celler - billioner av dem! De er de levende mursteinene som utgjør menneskekroppen. Det finnes mer enn 200 forskjellige typer, og hver og en av dem har sin egen spesielle jobb å gjøre. Det finnes celler som lager svette i armhulene, celler som lager tårer i øynene og celler som lager voks i ørene!
Hjernen og nervesystemet består av nerveceller, som fungerer som små telefonledninger; de sender beskjeder fra en del av kroppen din til en annen. Noen nerveceller strekker seg fra ryggraden og helt ned til tærne! Tenk deg hvor lange de vil være når du er fullvoksen.
Armene og beina dine består av hudceller, fettceller, muskelceller og benceller. De beskytter deg mot omverdenen, lagrer energi, beveger kroppen din og holder skjelettet sterkt.
Fordøyelsessystemet består av en blanding av kjertelceller, slimhinneceller og muskelceller. Kjertelcellene lager fordøyelsessaftene som bryter ned maten til næringsstoffer. Slimhinnecellene tar opp alle næringsstoffene, og muskelcellene holder alt i bevegelse, fra munnen og helt ned til baken.
Til og med blodet ditt er laget av celler! Det finnes røde blodlegemer som transporterer oksygen rundt i kroppen, og det finnes hvite blodlegemer som bekjemper bakterier eller virus som prøver å gjøre deg syk.
De fleste cellene bestemmer seg for hvilken jobb de skal gjøre allerede før du blir født, men noen venter med å velge til senere. Forskerne kaller disse cellene for stamceller. De kan bli til nesten hvilken som helst annen celle i kroppen! De hjelper deg med å leges når du blir skadet, og erstatter de gamle cellene dine når de er utslitte.

Test deg selv

Membranen
Jeg er veggene som holder cellen sammen. Jeg er som en elastisk pose som holder innsiden av cellen inne. Jeg bestemmer hva som kan komme inn i cellen, og hva som kan gå ut. Jeg lytter også etter beskjeder fra andre celler i nærheten.

Kjernen
DNA er det viktigste inne i cellen. Det bærer alle instruksjonene cellen trenger for å gjøre jobben sin. Det betyr at jeg kontrollerer alt cellen gjør. Jeg er som en festning, med to sterke murer som holder DNA-et trygt.

Mitokondriene
Jeg er en bitteliten energifabrikk. Det kan være hundrevis av meg inne i en enkelt celle! Jeg bruker sukker og oksygen til å lage all energien som cellen trenger. Jeg produserer også mye avfall. Alt karbondioksidet du puster ut, kommer fra meg.

Cellen:  Hva kroppen din er laget av

Fem ting du trenger å vite
om celler

Hvor mange av disse faktaene overrasker deg og vennene dine?

Hjertecellene slår av seg selv
Cellene i hjertet ditt kan slå av seg selv uten instruksjoner fra hjernen.

Cellene i magesekken lager syre
Cellene i magesekken lager syre som er surere enn sitronsaft.

Levercellene renser blodet ditt
Cellene i leveren tar kjemikalier ut av blodet og bryter dem ned.

Lungecellene slipper luft gjennom
Cellene i lungene er så tynne at luft kan passere gjennom dem og inn i blodet.

Hjerneceller lager elektrisitet
Cellene i hjernen din er som levende ledninger; de lager elektriske strømmer.

Cytoplasma
Celler drives av kjemiske reaksjoner. Det er min jobb å sørge for at de skjer på rett sted og til rett tid. Jeg består for det meste av vann, og alt inne i cellen flyter i meg. Jeg har også et slags skjelett som hjelper cellen med å holde formen.

Oppdag DNA hjemme!

-	En plastpose
-	Et jordbær
-	2 teskjeer oppvaskmiddel
-	1 teskje salt
-	100 ml vann
-	Fuktig kaffefilter
-	20 ml kald sprit
-	To kopper
-	En skje

1 Legg et jordbær i en plastpose og klem det sammen.
2 Bland oppvaskmiddel, salt og vann i en kopp.
3 Ha to teskjeer av blandingen i plastposen.
4 Squash den godt igjen.
5 Legg kaffefilteret i den andre koppen.
6 Hell jordbærblandingen gjennom filteret.
7 Tta filteret ut av koppen.
8  Hell alkoholen forsiktig på toppen av jordbærene.
9 Se inni - ser du hvite tråder?
10  Ta dem ut med skjeen din. Det er DNA!

Du har nettopp trukket DNA ut av et jordbær! Oppvaskmiddelet åpnet jordbærcellene, saltet frigjorde DNA-et, og alkoholen fikk DNA-et til å klebe seg sammen slik at du kunne se det. Ikke vær redd for at det ikke fungerte første gang - slik er vitenskapen noen ganger. Prøv igjen!

Hjernen  datamaskinen i hodet ditt

Yhjernen vår er den kraftigste maskinen naturen noensinne har oppfunnet. Den kontrollerer nesten alt i kroppen din, fra bevegelsene til armer og ben, til hjertets hastighet og til og med temperaturen. Det er en superdatamaskin inne i hodet ditt!
Den har tre hovedoppgaver: Noen av dem vet du sikkert om, mens andre skjer uten at du er klar over det.
Hjernens første jobb er å styre tankene, følelsene og sansene dine. Dette skjer i den ytterste delen av hjernen, i et område som kalles cerebrum (uttales seh-ree-brum). Her finnes det billioner av hjerneceller! Hver av dem er forbundet med tusenvis av andre, og de sender hele tiden beskjeder frem og tilbake.
Storhjernen er den største delen av hjernen din, og det er den som gjør deg forskjellig fra andre dyr. Det er den delen av hjernen som gjør oss mennesker virkelig smarte. Ta en titt på bildet på denne siden for å finne ut hva hver del av storhjernen gjør.
Hjernens andre oppgave er å kontrollere de bevisste bevegelsene dine - de du bestemmer deg for å gjøre. Disse inkluderer å gå, løpe, vinke, smile og snakke. Denne jobben skjer bakerst i hjernen, i et område som kalles lillehjernen (uttales se-re-bell-um). Lillehjernen forteller musklene dine hva de skal gjøre, og sørger for at de jobber sammen i riktig rekkefølge.
Hjernens tredje, og viktigste, oppgave er å holde deg i live! Det skjer i midten av hjernen, i et område som kalles hjernestammen. Denne delen av hjernen kontrollerer pusten og hjerterytmen, sørger for at du sover og våkner, og gir beskjed til musklene i tarmen om å fordøye maten din. Tenk om du måtte tenke på alt dette selv!

Fem ting du trenger å vite om
vite om hjernen din

1 Hjernen din har milliarder av celler

4 Hjernen din sparer energi

Det er 86 milliarder nerveceller i hjernen din, og like mange hjelperceller!

Hjernen din bruker omtrent like mye energi som en lyspære - bare 20 watt!

2Hjernen din er veldig lett!

5 Hjernen din er ikke den største

Hjernen din veier 1,5 kg - omtrent det samme som halvannen pose mel.

3 Hjernen din er flerfarget

Mennesket er kanskje det smarteste dyret, men hvaler, delfiner og elefanter har alle større hjerner.

Hjernen din ser rosa ut på utsiden, men på innsiden er den grå og hvit.

Frontallappen

frun-tul-lapp

Jeg hjelper deg med å..

tror

Dette er den delen av hjernen du tenker med. Du bruker den til å ta valg og planlegge for fremtiden.

Temporallappen

tem-poor-ul lobe

lytt og husk

Dette er den delen av hjernen din som håndterer ord. Den regner ut hva du hører og hjelper deg med å lære.

Ryggmargen

spy-nul ledning

snakk med kroppen din

Dette er gruppen av nerver som forbinder hjernen med resten av kroppen. De sender beskjeder opp og ned langs ryggraden.

Parietallappen

puh-ry-et-ul-lobe

føler

Dette er den delen av hjernen som tar seg av sansene dine. Den tenker på berøring, trykk, smerte, varme og kulde.

Hjernen: datamaskinen i hodet ditt

Tenk på alle aktivitetene du gjør hjemme, utendørs eller på skolen. Hvilken del av hjernen bruker du til å gjøre disse tingene?

Hjernetrening:
Match ballene

Hvilken rekkefølge må ballene ha for å matche bildet over?

Cerebellum

se-re-bell-um

flytte

Dette er den delen av hjernen som får musklene til å bevege seg. Den styrer armene og beina, men også ansiktet og øynene.

Occipitallappen

ok-sip-it-ul-lobe

se

Dette er den delen av hjernen din som viser deg hvordan verden ser ut. Den omdanner meldingene fra øynene dine til bilder.

Lukt
og smaking

Yluktesansen og smakssansen er forskjellige, men de jobber tett sammen. Du trenger begge sansene samtidig for å nyte favorittmaten din!
Det viktigste smakssanseorganet er tungen. Den er en muskel, og det er derfor du kan bevege den i alle mulige retninger når du spiser, snakker og synger. Bruk denne muskelen til å strekke ut tungen, og ta en titt på den i speilet. Hva kan du se?
Du har sikkert lagt merke til mange små ujevnheter. Forskerne kaller dem papiller (uttales pa-pill-ee). Hvis du tar på dem, vil du legge merke til at de føles litt ru. De hjelper tungen din med å holde fast på maten når du spiser.
Det du kanskje ikke ser eller kjenner, er det som skjuler seg under: smaksløkene dine!
Smaksløkene er spesielle grupper av celler som kan sanse kjemikalier i maten. Du har omtrent 10 000 av dem! De kan registrere fem hovedtyper av smak: søtt, salt, surt, bittert og umami. Prøv smakseksperimentet på denne siden for å se hvor god du er til å smake.
Du lurer kanskje på hvordan mat kan smake så forskjellig hvis det bare finnes fem typer smak. Det er fordi det meste av det vi tenker på som smak, egentlig er lukt!
Nesen din har rundt 12 millioner luktesansende celler. Disse cellene er dekket av små hår som kan sanse kjemikalier i luften. De kan oppdage rundt 10 000 forskjellige kjemikalier. Det gjør at du kan kjenne forskjell på rundt en billion lukter!
Mange lukter kommer inn i nesen gjennom neseborene, men når du spiser, kommer de også inn gjennom halsen. Hjernen din blander luktsignalene med signalene fra tungen, og det er det som får maten til å smake godt.

Sirkumvallate papiller

sir-cum-va-late pa-pill-ee

Du finner meg bakerst på tungen. Jeg har tusenvis av smaksløker som sender beskjeder til hjernen din når du svelger.

Fem ting du trenger å vite
trenger å vite
om å lukte
og smaking

1 Du kan lukte frykt

Folk svetter på en spesiell måte når de er redde

4 Hele tungen din sanser alle smaker

2Du kan ikke se smaksløkene dine

Ikke la noen fortelle deg at ulike deler av tungen smaker forskjellige ting!

Bulene på tungen er ikke smaksløkene dine! De er for små til å se.

5 Noen mennesker er supertestere

3 Hunder lukter bedre enn oss

Hunder har rundt 220 millioner luktesansende celler i nesen!

Hvis du er en av dem, synes du kanskje at bitter mat smaker veldig, veldig bittert.

Soppformede papiller

fun-gee-form pa-pill-ee

Det betyr at jeg ser ut som en sopp! Jeg er over hele forsiden av tungen, og jeg er ofte rød i fargen. Jeg har mange smaksløker.

Lukt og smaking

Lær mer!

Hvilke matvarer er knyttet
til hvordan de smaker?

https://bit.ly/3lUUfFC

Bitter

Søt

Sur

Salt

Bladformede papiller

fo-lee-ate pa-pill-ee

Jeg ser ut som folder på sidene av tungen, nær baktennene. Det finnes omtrent 20 av meg, og vi inneholder hundrevis av smaksløker hver.

Kakao

Sitronskall

Reddiker

Kål

Iskrem

Doughnuts

Ostekake

Sirup

Potet

Brød

Suppe

Ost

Eddik

Kalk

Surkål

Rabarbra

Søt, sur, salt eller bitter?

-	En søt matvare, som sukker
-	En salt matvare, som salt
-	En sur matvare, som sitronsaft
-	En bitter matvare, som kakaopulver
-	Et bind for øynene

1dekk til øynene dine Ta på deg bind for øynene, hold deg for nesen og åpne munnen.
2 SMAKEPRØVE Be noen om å legge en liten bit av en av matvarene på tungen din.
3 HVA ER DET? Kan du si hvilken matvare du spiser?
4 HVORDAN SMAKER DET? Kan du si om det er søtt, surt, salt eller bittert?

Lukt og smak på et utvalg matvarer som du har hjemme. Smaker de som de lukter? Skriv ned varene og noter funnene dine.

Det er vanskelig å finne ut hvilken mat som er hva når du holder deg for nesen! Mesteparten av smakssansen din er egentlig luktesansen din. Det er kanskje lettere å avgjøre om maten er søt, sur, salt eller bitter. Det er den jobben tungen din gjør best.

Hvordan smaker koriander?

-	Fersk koriander (også kjent som koriander)
-	Noen venner

1  pRØV DET Tyg et korianderblad hver.
2  HVORDAN SMAKER DET? Skriv ned hvordan du synes det smaker.

Har noen skrevet "såpe"? Koriander inneholder kjemikalier som kalles aldehyder (uttales al-du-hider). Mange som synes at koriander smaker såpe, har et gen som gjør dem ekstra følsomme for disse kjemikaliene. Det endrer luktesansen deres, noe som igjen endrer måten koriander smaker på.

© Getty Images, Alamy

ILLUSJONER

Hva er størst?

Undersøk de oransje sirklene. Hvilken er størst? Hvis du sa den med de små sirklene rundt, tar du feil. Hvis du sa den med de store sirklene rundt, tar du også feil. Begge er nøyaktig like store! Hjernen din gjør sammenligninger basert på de svarte sirklene. Alt som er omgitt av noe mindre, vil se større ut!

foran eller på siden?

Se nøye på dette nøye utklippede fotografiet. Stirrer personen rett på deg, eller ser han til venstre? Hva du ser, avhenger av hvordan hjernen din behandler dataene. Øynene våre bruker 13 millisekunder på å bearbeide et bilde, men hjernen tar gjerne snarveier når den skal finne ut hva du ser på, ved å finne ut hva den tror er viktigst. Som du ser, er den lett å lure.

I god form

Det er to trekanter her, ikke sant? Den ene er svart, og den andre er helt hvit? Men det er ikke sant. Du tror bare at det er en hvit trekant fordi små biter av de tre sirklene er fjernet - hjernen din tror fortsatt at de er hele sirkler, og den forteller deg at trekanten må være foran både dem og en annen trekant.

Gammel eller ung kvinne?

Det er en klassiker fra 1888, men den pirrer fortsatt øynene og tankene våre i dag! Det er faktisk to potensielle personer i dette bildet: en dame eller datteren hennes. Hvis du har problemer, kan du ta en titt på streken på huden over klærne. Er det en munn eller et halskjede? Kan du se det nå?

Autostereogrammer

Dette ser ut som en tilfeldig serie med prikker, men dette mønsteret skjuler noe fiskaktig - eller i det minste hailignende! Disse illusjonene var veldig populære på nittitallet, og mange prøvde å finne skjulte gjenstander i dem. Hold bildet mot ansiktet ditt og se gjennom det som om du prøver å se noe bak. Flytt bildet sakte bort og hold blikket ufokusert.

vridd rutenett

De grønne og mens flisene ser ut til å ligge i et bølgende mønster, men ta en linjal og legg den under hver av linjene. Overrasket? Ja, rutenettet er rett, både vertikalt og horisontalt. Hjernen din blir lurt av de små, vinklede svarte rutene mellom hovedflisene.

sjekk ut dette!

Se på firkanten med bokstaven A. Den er mye mørkere enn firkanten med bokstaven B. Eller er den det? Nei, de har faktisk nøyaktig samme farge. Hvis du ikke tror oss, kan du be en voksen om å klippe ut rutene for deg og legge dem ved siden av hverandre. Du ser den ene som mørkere enn den andre på grunn av konteksten rundt.

Illusjoner

Fakta om sansene

morsomme fakta om sansene dine

Det minste beinet i kroppen din
kroppen er inne i øret ditt

Luktesansen din
kjeder seg!

Maten din er kjempegod fordi du både lukter og smaker på den!

Antall uker det tar før et ufødt barn begynner å utvikle følesansen!

Du kan ikke lukte noe
når du sover!

92,000,000

Antall staver i det menneskelige øyet (det finnes 4 600 000 tapper!)

Du kan bruke alle de fem grunnleggende sansene dine samtidig

Du lukter ting på en annen måte enn alle andre på jorden!

25%

Prosentandelen av mennesker som er supertestere

Hjertet ditt:  Pumper blodet rundt i kroppen

Lub dub, lub dub, lub dub. Det er lyden hjertet ditt lager 100 000 ganger om dagen når det pumper blod rundt i kroppen din!
Hvis du ser inn i hjertet ditt, vil du se fire rom som kalles kamre. Det er to små kamre øverst, kalt atrier (uttales ay-tree-ya), og to større kamre nederst, kalt ventrikler (uttales ven-tri-kuls).
Før hvert hjerteslag fylles de små kamrene med blod. Deretter begynner hjertemuskelen å klemme sammen.
Presset starter øverst i hjertet og presser blodet fra de små kamrene inn i de store kamrene. Når den gjør dette, åpnes små porter mellom kamrene, som deretter smekker igjen. Dette gir den "lub"-lyden som hører til hjerteslagene.
Hjertemuskelen fortsetter å klemme nedover og presser blodet ut av de store kamrene og inn i to av de største blodårene i kroppen. Når dette skjer, åpnes og lukkes et annet sett med porter, noe som gir "dub"-lyden fra hjerteslagene.
Grunnen til at det er fire kamre, er at de to sidene av hjertet skyver blodet rundt i ulike deler av kroppen. Den høyre siden av hjertet samler opp blod fra kroppen og sender det til lungene. Den venstre siden av hjertet samler blod fra lungene og sender det ut i kroppen igjen.
Du husker kanskje fra siden om mitokondrier at alle cellene dine trenger oksygen for å produsere energi. Blodet gir dem dette oksygenet.
Hvis du ser på blodet ditt i et mikroskop, vil du se mange små røde blodlegemer som er formet som sammenpressede skiver. Det er de røde blodlegemene dine. De liker virkelig oksygen!
Når de passerer gjennom lungene dine, tar de med seg alt oksygenet de kan bære. Når de så beveger seg rundt i kroppen, gir de oksygenet videre til andre celler.
Blodet transporterer også avfall bort fra cellene, og tar med seg karbondioksidgass tilbake til lungene slik at du kan puste den ut.

Høyre atrium
Jeg er det lille kammeret øverst til høyre i hjertet. Jeg samler opp blod fra kroppen etter at alt oksygenet er brukt opp. Det er fullt av karbondioksid. Når hjertet slår, sender jeg blodet ned i høyre ventrikkel.

Store tall

5 liter

Du har fem liter blod i kroppen din

45 sekunder

Det tar 45 sekunder for blodet å komme seg hele veien rundt i kroppen

25 billioner

Du har 25 billioner røde blodlegemer i kroppen din akkurat nå

35 millioner kroner

Hjertet ditt slår 35 millioner ganger i året!

På oppdagelsesferd i hjertet

https://bit.ly/3fLHeKj

Lær mer om blodet ditt

https://bit.ly/3izbmKU

Hjertet ditt: Pumper blodet rundt i kroppen

Å gi blod kan bidra til å redde liv. Du må være minst 17 år for å gi blod. se om du kan finne de fire forskjellene mellom disse to bildene.

Høyre ventrikkel
Jeg er det store kammeret nederst til høyre i hjertet. Jeg samler blod fra høyre forkammer. Når hjertet slår, sender jeg blodet ut mot lungene. De fjerner karbondioksidet og fyller de røde blodlegemene med oksygen.

Hva er blodtype?

Det finnes fire hovedtyper blod: A, B, AB og O. De gjør alle den samme jobben, men de er alle litt forskjellige. Hver person har bare én blodtype, og det er genene som bestemmer hvilken type de har.
Blodtypegenene bestemmer hvordan utsiden av de røde blodlegemene ser ut. Personer med blodtype A har A-molekyler på cellene sine. Personer med blodtype B har B-molekyler på cellene. Personer med blodtype AB har både A- og B-molekyler på cellene sine. Og personer med blodtype O har verken A- eller B-molekyler på cellene sine.

Venstre atrium
Jeg er det lille kammeret øverst til venstre i hjertet. Jeg samler opp blod fra lungene. Blodet er fullt av oksygen når det kommer til meg. Når hjertet slår, sender jeg blodet inn i venstre ventrikkel.

Venstre ventrikkel
Jeg er det største kammeret i hjertet. Det er min jobb å presse blodet rundt i hele kroppen og sende oksygen til alle cellene dine. Jeg samler blod fra venstre ventrikkel og sender det ut i et stort blodkar som kalles aorta (uttales ay-or-ta).

Slik måler du pulsen din

-	Fingrene dine
-	En stoppeklokke

1  Legg fingrene på siden av nakken, rett under kjevebenet.
2  Hold deg i ro, og se om du kan kjenne at det slår.
3  Be om hjelp fra en voksen hvis du trenger det.
4 Start stoppeklokken, og begynn å telle slagene.
5  Stopp når du kommer til 15 sekunder.
6  Skriv ned antall taktslag du har talt.
7  Gang dette tallet med fire

Dette tallet er hjertefrekvensen din, det antall ganger hjertet ditt slår hvert minutt. Den er ikke alltid den samme; hjertet slår raskere når du trener, og langsommere når du hviler. Det er fordi kroppen din trenger mer oksygen når du er aktiv. Prøv eksperimentet igjen etter ulike aktiviteter, og se hva du finner ut.

Knoklene beina  i din kroppen

Mandibelen
Noen kaller meg kjevebenet. Jeg er faktisk en av hodeskalleknoklene, men jeg er ikke forbundet med de andre. Det betyr at jeg kan bevege meg på egen hånd, slik at du kan åpne og lukke munnen.

Wuten skjelettet ditt ville du blitt til en pøl av hud og organer på gulvet! Skjelettet gir deg form, det gjør at du kan bevege deg, og det beskytter hjernen, lungene og hjertet. Men det er ikke alt.
Knoklene dine er blodcellefabrikker. Hvis du så inn i dem, ville du finne et spesielt vev som kalles benmarg. Den lager to millioner nye blodceller hvert eneste sekund!
De er også en kalsiumbank. Kalsium gjør skjelettet sterkt, men det sørger også for at hjertet ditt slår og nervene sender beskjeder. Beina dine lagrer kalsium til resten av kroppen, slik at du aldri går tom.

Clavicle
Noen kaller meg kragebeinet. Jeg forbinder brystkassen med skulderen. Min jobb er å støtte armen og skulderbladet og bidra til å holde dem på rett plass. Jeg er et av de mest skjøre beina i kroppen.

Sternum
De fleste kaller meg brystbeinet. Jeg sitter midt i brystet. Jeg er forbundet med de fleste av ribbeina og danner forsiden av brystkassen. Min jobb er å beskytte hjertet og lungene.

Bekkenet
Jeg er det skålformede beinet nederst på kroppen din - noen kaller meg hoftebenet. Min viktigste oppgave er å støtte musklene som hjelper deg å gå. Jeg bidrar også til å beskytte de myke organene inne i magen din.

206
Når du er ferdig med å vokse, vil du ha 206 bein i kroppen din

10
Skjelettet ditt fornyer seg fullstendig hvert tiende år

4,000
Lårbeinet ditt tåler en kraft på 4000 Newton før det brekker

9.3
kilo
Skjelettet ditt veier rundt 9,3 kg (20,5 lbs)

26
En av 100 personer har 26 ribbein i stedet for 24

106
Hendene og føttene dine inneholder 106 knokler - mer enn halvparten av alle knoklene i kroppen din!

Patella
De fleste kaller meg kneskålen, fordi jeg sitter rett foran kneleddet. Det er min jobb å holde kneet ditt trygt. Jeg hjelper også til med å bevege beina dine. Lårmusklene dine trekker i meg for å rette ut kneet.

Hodeskallen
Jeg består faktisk av 22 forskjellige knokler: åtte rundt hjernen og 14 i ansiktet! Sammen holder vi hodet ditt trygt. Hjernen er ditt viktigste organ, og det er også et av de skjøreste. Vi sørger for at den er godt beskyttet.

Lårbeinet
Jeg er det lengste og sterkeste beinet i hele kroppen! Jeg går hele veien fra hoften til kneet. Jeg må være sterk fordi jeg tar all vekten din på en gang når du løper og hopper.

Fibula
Jeg er den minste av de to knoklene i underbenet ditt. Du kan kjenne meg på utsiden av ankelen. Jeg bærer ikke vekten din, jeg hjelper bare til med å holde ankelen stabil og støtter musklene dine.

Knoklene beina i din kroppen

Vertebra
Jeg er en av knoklene i ryggraden din - vi er 24 til sammen! At du har så mange bein i ryggen betyr at du kan bøye deg i alle retninger. Vi beskytter ryggmargen - nervene som sender beskjeder fra hjernen til kroppen din.

Humerus
Du har kanskje hørt folk kalle meg det morsomme beinet! Jeg går fra skulderen til albuen, hvor jeg danner et ledd med knoklene i underarmen. Min jobb er å hjelpe deg med å løfte og bøye armen.

Ribbe
Jeg er et ribbein. Det er 24 av oss i brystet ditt, 12 på hver side. Vi lager et bur rundt hjertet og lungene for å holde dem trygge. Vi hjelper også brystkassen med å bevege seg inn og ut slik at du kan puste.

Ulna
Jeg er det lengste beinet i underarmen din. Jeg forbinder albuen med utsiden av håndleddet, ved lillefingeren. Hovedoppgaven min er å holde armen og håndleddet stødig når du løfter og snur ting.

Tibia
Jeg er det store beinet som går nedover forsiden av underbenet ditt - noen kaller meg for leggbeinet. Jeg er det nest største beinet i kroppen! Jeg forbinder kneet med ankelen, og i likhet med lårbenet bærer jeg vekten din når du står, går og løper.

Morsomme fakta: Kroppen

kroppen din

500

Det minste beinet ditt er inne i øret

Én av 500 mennesker er født med et ekstra ribbein

Nesen og ørene dine slutter aldri å vokse

100

Spedbarn har nesten 100 flere knokler enn voksne

Tåneglene vokser saktere enn fingerneglene

Du kan
kjenne dine
hjerteslagene
i
tommelen

1 gram

Det tar to dager å fordøye middagen din

Du mister 1 gram død hud hver dag

Hjertemuskelen din blir aldri sliten

Blæren din kan romme fire kopper tiss

Kapittel 5: Verdensrommet

Solsystemet vårt: Hvordan ble det født?

Tsolsystemet er solen og alt som omgir den: åtte planeter og deres mange måner, tusenvis av mindre legemer som kalles dvergplaneter og asteroider, millioner av isete objekter som kalles kometer, og milliarder av støvkorn. Solsystemet er enormt, men sammenlignet med størrelsen på hele universet er det nesten ufattelig lite. Hvis du ser for deg universet som et enormt land, som USA, er solsystemet vårt bare en gate i en av byene, og jorden er et av husene i denne gaten. Vi vet at de fleste stjernene vi ser ute i verdensrommet har minst én planet, og mange har sine egne systemer med flere planeter, men vårt eget solsystem er spesielt for oss fordi det er vårt hjem. Det ble født for nesten 5 milliarder år siden, da en massiv sky av støv og gass som drev gjennom verdensrommet, begynte å kollapse, kanskje etter at den ble virvlet sammen av sjokkbølgen fra en eksploderende stjerne. Skyen ble mindre og tettere i midten, og den ble også varmere, helt til en ny stjerne til slutt sprang ut i livet - en stjerne vi i dag kaller solen. Men det var mye gass og støv igjen, og mens det virvlet rundt den lille sola i en ring, som en diger støvete smultring, samlet det seg i mindre skyer som kollapset og dannet planetene, inkludert jorda. Det tok lang tid før alle verdenene falt til ro og inntok de posisjonene vi ser dem i dag. Vi har nå sendt romsonder ut for å utforske alle planetene i solsystemet vårt - og mange av månene, asteroidene og kometene også - men det finnes så mange fascinerende ting i vårt solnabolag at vi sannsynligvis aldri kommer til å se dem alle.

Hvordan er planetene?

Tegn en strek til det ordet som best beskriver planeten

JUPITER
Pluto
jorden

Våt
GASSY
ICY

4. Resterne
Solen slukte 99 prosent av alt materialet i skyen, men det var fortsatt mye gass og støv igjen. Det dannet mindre klumper inne i den roterende skiven.

Hva er en AU?

En AU er en astronomisk enhet, og vi bruker den til å måle avstander i verdensrommet. Det tilsvarer 149 millioner kilometer eller 93 millioner miles

1. I begynnelsen..
4.for 6 milliarder år siden begynte en mørk sky av kald gass og støv å kollapse.

5. En familie av planeter
Disse klumpene ble til planetene, månene, asteroidene og kometene som utgjør vårt solsystem.

For å være på den sikre siden, sørg for at du har noen voksne som kan hjelpe deg med å klippe

3. En stjerne blir født
Varmen, tettheten og trykket i sentrum av skyen ble så høyt at kjernereaksjoner satte i gang. en ny stjerne var født: vår egen sol!

2. Under press
Etter hvert som den krympet, flatet den roterende skyen ut til en skive og ble tettere og varmere i midten.

Lag ditt eget solsystem
- En meterlang målepinne eller et langt målebånd
- Et stort uteområde, for eksempel en skolegård eller en lekeplass - ikke prøv dette på en dag med mye vind!
- Papir, blyant og svart tusj
- Et stort glass eller en liten bolle som du kan tegne rundt
- Saks
- Åtte venner til å holde planetene dine, eller du kan sette verdenene ned på bakken etter at du har målt avstanden fra solen
1Bruk blyanten til å tegne ni sirkler rundt utsiden av bollen eller glasset - siden denne skalamodellen bare viser avstanden mellom planetene, spiller det ingen rolle at alle er like store.
2Merk sirklene "Solen", "Merkur", "Venus", "Jorden", "Mars", "Jupiter", "Saturn", "Uranus" og "Neptun" med tusjen før du klipper dem forsiktig ut.
3Sett deg selv i rollen som solen, og gi hver av vennene dine en utklippet planet å holde i hånden.
4Be vennene dine gå bort fra deg til de avstandene som er angitt i tabellen. Vennene dine som holder de indre planetene, kommer til å være veldig nær hverandre, fordi disse planetene ligger nær hverandre - i kosmisk forstand i hvert fall.
5Når alle er på plass, holder dere opp planetene slik at dere kan se solsystemets fantastiske størrelse. Se hvor tett de indre planetene er på hverandre, og hvor langt unna - og hvor langt fra hverandre - de ytre planetene er!

planet

Kvikksølv

Venus

Mars

Jupiter

Saturn

Uranus

Neptun

Modellens avstand fra "solen

gjennomsnittlig avstand fra solen

39 centimeter

0.39 AU

0.72 AU

72 centimeter

1 meter

1 AU

1.5 meter

1.5 AU

5.2 meter

5.2 AU

9.5 meter

9.5 AU

19.2 meter

19.2 AU

30.1 meter

30.1 AU

Solen: vår nærmeste stjerne

Fotosfæren
Overflaten på solen som vi ser fra jorden. Den har ofte mørke magnetiske stormer, som kalles solflekker.

Tsolen er en enorm gasskule, så stor at alt annet i solsystemet kunne fått plass inni den. Den skinner så sterkt på himmelen fordi den er veldig varm - på overflaten er temperaturen 5,500 grader Celsiusog i midten er det enda varmere, rundt 15 millioner grader Celsius! Solen ligger i sentrum i solsystemet vårt og er det desidert største og viktigste i det. Alle planetene, asteroidene og kometene går i bane rundt solen. Stjernen vår gir oss alt lyset og varmen vi trenger for å leve her på jorden.
Solen er en stjerne. Når du ser stjerner på himmelen om natten, ser du på andre soss - De er bare de er så langt ute i rommet at de ser ut som små lyspunkter. Hvis du fløy til en planet i bane rundt en av disse stjernene og så tilbake på vår Solenville den ville den bare vært en liten stjerne som blinket i på nattehimmelen. Solen ble født for rundt 4,7 milliarder år siden og ble dannet av en enorm roterende sky av støv og gass. Planetene ble alle dannet av det som var igjen over.
Dessverre vilvil ikke solen vare evig: stjerner blir født, lever sitt livves og dør til slutt. Når solen når slutten av sin tid, vil den svulme opp som en enorm rød ballong og deretter kollapse til en død, kald ball - men det vil ikke skje før om 5 milliarder år eller så, så ikke avlys noen ferier, og du må fortsatt gjøre leksene dine!

Kromosfæren
Et gjennomsiktig lag av svært varm gass over solens overflate. Temperaturen her kan komme opp i nesten 4500 grader Celsius!

Hvordan er stjerner og planeter forskjellige?

Koronaen
Solens "atmosfære". Den er ekstremt varm, nesten en million grader, men er så svak at den bare kan sees under en solformørkelse.

Stjerner er enorme gasskuler som skinner sterkt fordi de er så varme. Planeter er mindre og beveger seg rundt stjernene og reflekterer lyset fra dem

Hvem av dem er den merkelige?

Nå som du kjenner til forskjellene, kan du se objektet som ikke er en stjerne?

Kilde: Wiki/ Dave Jarvis

JUPITER

BETELGEUSE

SIRIUS

RIGEL

Indre kjerne
Det svært tette sentrum av solen, der kjernereaksjoner finner sted og skaper varme og lys.

Strålende sone
Energi og partikler fra kjernen strømmer svært sakte gjennom denne tettpakkede sonen.

Hvordan en formørkelse
skjer

https://youtu.be/jxanWTR8-yM

Konveksjonssonen
Gassen i denne sonen bobler og rører seg sakte, som vann som koker i en kjele.

Hvor stor er solen?

Det er vanskelig å forestille seg hvor enorm solen er, fordi den er så mye større enn jorden. Det er mye enklere hvis du sammenligner den med noe som er større enn planeten vår, for eksempel Jupiter.
Jupiter er den største planeten i solsystemet vårt. Hvis den var hul, som et påskeegg, ville jorden fått plass tusen ganger inni den. Og solen er så stor at Jupiter ville fått plass tusen ganger inni den - så en million jordkloder ville fått plass inni solen!

Hvorfor er solen så viktig?

Solen er ikke bare et sterkt lys som skinner på himmelen og gir oss de vakreste soloppgangene og de mest spektakulære solnedgangene på noen annen planet. Den er det viktigste i våre liv, og i hele solsystemet. Bortsett fra at hvis solen ikke hadde blitt dannet, ville heller ikke jorden blitt dannet, og ingen av oss ville vært her, sørger stjernen vår for all den varmen og det lyset som er nødvendig for at livet på jorden kan eksistere. Hvis solen sluknet akkurat nå - og det gjør den ikke, bare rolig! - så ville det bli mørkt om åtte minutter, og jorden ville begynne å fryse. Uten lyset og varmen fra solen ville avlinger og dyr begynne å dø, etterfulgt av andre dyr og planter. Vi ville ikke ha mer solenergi å bruke, og vi ville være avhengige av andre dyre og skadelige energiformer. Når jorden fryser til is, vil menneskene bli tvunget til å leve innendørs eller under jorden, kanskje for alltid!

Solen gjør
Jorden varm
nok til å skape liv

På grunn av varmen fra solen er jorden varm nok til at det finnes flytende vann på overflaten - og det er avgjørende for å holde oss i live

Jorden kastet ut i mørket
En dag kan det skje en eksplosjon på solen som er stor nok til at datamaskiner og kraftverk ikke lenger fungerer.

The Sun: Satellittdreperen
Store eksplosjoner på solen kan slå ut satellittene som hjelper oss med å varsle været og kommunisere over hele verden.

Solen gir oss lys
Uten solen ville jorden vært i evig mørke, og ingen planter eller avlinger kunne vokse på den.

Solen forsyner oss med energi
Mange mennesker og bedrifter bruker i dag solcellepaneler for å omdanne lyset fra solen til energi.

Grave opp fortiden for å gi kraft til fremtiden
De fossile brenslene vi bruker i kraftverk i dag, som kull og olje, ble alle dannet av varmen og lyset fra solen for mange millioner år siden.

Nordlys & Sørlys
Sørlys

Selv om vi ikke kan se den, strømmer det alltid mye energi bort fra solen. Hvis denne "solvinden" treffer jordens magnetfelt på riktig måte, får den gassene i atmosfæren til å gløde i vakre farger: nord- og sørlyset.

hvor mye vet du om vår nærmeste stjerne?

1 Hvor varm er solens overflate?

2 Hvor mange jordkloder får plass inne i solen?

3 Hva er solflekker?

4 Hva er temperaturen i solens sentrum?

5 Hva heter solens tynne, supervarme atmosfære?

Svar: 1. 5 500 grader, 2. En million, 3. Magnetiske stormer på soloverflaten, 4. 15 millioner grader, 5. Koronaen

Månen: Vår nærmeste følgesvenn

Tånen er vår nærmeste kosmiske nabo. Når den går i bane rundt planeten vår, ser vi hvordan den vokser og avtar, og hvordan den skifter form på himmelen fra en tynn halvmåne til fullmåne og tilbake igjen. Disse ulike formene kalles faser. Men månen endrer egentlig ikke form, vi ser bare ulike deler av overflaten som belyses av solen når den går rundt jorden. Noen ganger lyser ikke månen opp i det hele tatt - vi kaller denne strålende fasen for "nymåne". Det er morsomt å se hvordan månen endrer form i løpet av måneden. Hvis du tegner de ulike fasene, kan du se hvor lang tid det tar å gå fra nymåne til fullmåne og tilbake igjen, men du trenger mange klare netter på rad.
Månen er dekket av kratere, taggete fjell og dype daler, og den har også hav. Men det er ikke hav av vann, som på jorden - det er enorme sletter av lava som fløt over månen for milliarder av år siden og deretter stivnet som mørk betong. De har virkelig fascinerende navn, blant annet "Sorgens hav" og "Stormenes hav".
Månen er det eneste objektet i solsystemet ved siden av jorden der astronauter har gått til fots. De første menneskene som gjorde det, var Neil Armstrong og Buzz Aldrin i 1969, da de landet månelandingsfartøyet "Eagle" i "Stillhetens hav" under Apollo 11-oppdraget.

Kratere
Månen er dekket av kratere. De fleste er omtrent 4 milliarder år gamle. De ble skapt da asteroider og kometer kolliderte med månen.

Hav
Havet er enorme områder med frossen lava som har fylt de største av månens kratere, som kalles nedslagsbassenger.

Måneår:
Ligner på et jordisk år - 364,25 dager

masse:
0.012 ganger jordens masse

Månedag:
27.3 dager

Størrelse:
En fjerdedel av jordens størrelse, eller omtrent på størrelse med Australia

Temperatur 126 grader Celsius (høy) til -173 grader Celsius (lav)

Se astronauter
lande på månen

Høylandet
De mørke havene regnes som det yngste terrenget på månen, mens det lysere høylandet er det eldste. Fordi de er eldre, har de også flere kratere.

Å lage månen

Det store krasjet
For rundt 4,4 milliarder år siden krasjet en forsvunnet planet som var omtrent like stor som Mars, inn i den unge jorden.

Kraterstråler
Når en asteroide treffer månen, danner den et krater, men den sender også opp en masse skrot i luften, som faller tilbake på overflaten og danner stråler. Disse er mest synlige rundt de yngste kratrene.

Smeltet steinsprut
De bitene av jorden som ble blåst ut i verdensrommet, dannet en ring av smeltet stein rundt planeten vår.

Månens faser

www.youtube.com/watch?v=S9HdPi9Ikhk

En enorm eksplosjon
Kollisjonen var så kraftig at den rev en del av jordskorpen og mantelen bort fra planeten vår, mens den forsvunne planeten ble fullstendig ødelagt og smeltet sammen med jorden.

Hvor mye vet du om månen?

Månen er laget av...
A. Stein
B. Gass
C. Ost
Hva skapte månens kratere?
A. Nedslag
B. Vulkaner
C. Måneskjelv
Hva er månehavet laget av?
A. Vann
B. Frossen lava
C. Appelsinjuice
Hvor mange måner har jorden?
A. Én
B. To
C. Tre
Hvilken form har månen?
A. En flat skive
B. Sfærisk
C. Trekantet

SVAR: A, A, B, A, B

Jordens nye følgesvenn
Steinene i ringen begynte å kollidere og klistre seg sammen, helt til de ble feid opp og dannet et nytt objekt som gikk i bane rundt jorden: månen vår.

Ny

Voksende
halvmåne

Første
kvartal

Voksende
gibbous

Full

Avtagende
gibbous

Siste
kvartal

Avtagende
halvmåne

Bygges ut fra forrige oppslag.

Jurij Gagarin

Yuri Gagarin ble født i Russland 9. mars 1934, og han vokste opp i en bondefamilie. Som barn overlevde han - men led - under andre verdenskrig, men likevel blomstret han i matematikk og fysikk på skolen.
Siden han hadde en forkjærlighet for fly, lærte han å fly og tjenestegjorde i det sovjetiske luftforsvaret fra 1957. Han var så talentfull at han endte opp med å fly lenger enn noen hadde fløyet før ham: Gagarin ble faktisk det første mennesket som reiste ut i verdensrommet!
Så hvordan skjedde det? Da Sovjetunionen - som i dag er Russland - ønsket å sende en person ut i verdensrommet (og komme amerikanerne i forkjøpet), satte landet i gang en utvelgelsesprosess. En liste med 154 kvalifiserte piloter ble til slutt satt sammen, og 20 av dem (deriblant Gagarin) ble godkjent og satt til avstemning.
Gagarin ble en av de såkalte Sotsji-seks, som var den første gruppen kosmonauter (navnet på de sovjetiske astronautene). Han måtte gjennomgå fysisk og psykisk tøff trening, men Gagarin og en annen kosmonaut ved navn Gherman Titov ble valgt ut til å fly ut i rommet.
Det hjalp at begge mennene var lave i høyden. Dette var viktig fordi Vostok 1-romskipet var lite, og mennene måtte være under 1,70 meter høye. Gagarin var 1,57 meter og Titov var 1,63 meter, og det var akkurat passe.
Gagarin, som var 27 år gammel, fikk sjansen til å komme først ut i rommet! Raketten ble skutt opp fra Baikonur-kosmodromen i Kasakhstan 12. april 1961 kl. 09.07 Moskva-tid. Gagarin forlot deretter jordens atmosfære og fullførte en bane rundt planeten vår på én time og 48 minutter. Han nådde en maksimal høyde på 301 km før han gikk ned og landet trygt samme dag kl. 10.55.
Etter hjemkomsten ble han en nasjonalhelt, og han reiste verden rundt for å fortelle om bragden sin. Han ble også utnevnt til Sovjetunionens helt av Sovjetunionens leder Nikita Khrusjtsjov. Titov dro ut i verdensrommet i august 1961, hvor han foretok 17 omløp og tilbrakte 25 timer borte fra jorden. Ikke av denne verden, hva?

Verdensrommet
Kappløpet

Nancie Currie

Etter andre verdenskrig ble Sovjetunionen og USA verdens supermakter. De var også sterke rivaler. Begge ønsket å vise at de var bedre enn den andre, og dette inkluderte et kappløp om å skape den beste romteknologien og sette et menneske på månen. Romkappløpet varte mellom 1957 og 1969. Dette er hvordan det skjedde...

Gagarin var kortvokst, men han var ikke den minste personen som noensinne har fløyet i rommet!

Høyde:

(152 cm) 5 fot 0 tommer

Nasjonalitet: Amerikansk

Oppdrag(er): STS-57, STS-70, STS-88, STS-109

20. juni 1944

1945

1953

4. oktober 1957

Tyskland skyter opp
sin V-2 rakett
Den ballistiske V-2-raketten ble utviklet av Nazi-Tyskland. En vertikal oppskyting krysset grensen til verdensrommet.

Rush for å oppdage
V-2-teknologien
De allierte tok kontroll over V-2-fabrikken, men Sovjetunionen ville ha hemmelighetene for seg selv.

Sovjetunionen planlegger å skyte opp satellitt
Sovjet brukte V-2-teknologien på raketter med lengre rekkevidde. De sa at R-7 kunne skyte opp en satellitt.

Romkappløpet begynner
Sovjetunionen sender opp satellitten Sputnik 1. USA var bekymret for at Russland kunne bruke satellittene til å angripe andre land.

Fly meg til månen!

Disse astronautene vil reise til månen og andre planeter. Kan du hjelpe dem med å komme seg tilbake i romskipene sine?

Den russiske kosmonauten Anatolij Solovjev fullførte 17 romvandringer. Han tilbrakte 82 timer og 22 minutter
i rommet.

Jurij Gagarin ba verden om å bevare jordens skjønnhet.

3. november 1957

Sputnik 2 skytes opp
En måned senere skjøt Sovjetunionen opp sin andre satellitt, med hunden Laika - det første levende dyret i rommet.

31. januar 1958

Den amerikanske satellitten Explorer
1 skytes opp
USA skyter opp sin første satellitt, Explorer 1, som oppdager Van Allen-strålingsbeltet.

1. oktober 1958

NASA blir dannet
USAs president Dwight D. Eisenhower oppretter National Aeronautics and Space Administration. Du vil kjenne det som NASA.

12. april 1961

Det første mennesket i verdensrommet
Jurij Gagarin ble det første mennesket i verdensrommet. Alan B. Shepherd ble den første amerikaneren i rommet den 5. mai.

Neil Armstrong

Wat sovjeterne sendte et menneske i bane rundt jorda i 1961, gjorde vondt for amerikanerne. De hadde planer om å fly sin egen astronaut ut i rommet, men de var blitt slått. Da astronauten Alan Shepard noen uker senere skjøt mot himmelen, føltes det ikke så banebrytende som det burde ha gjort. Amerikanerne var fast bestemt på ikke å bli slått igjen.
USAs president John F. Kennedy sa til politikerne at USA skulle forsøke å landsette et menneske på månen før 1970. Amerikanerne opprettet Apollo-programmet for å nå dette målet, men det gikk ikke alltid like bra. Det første Apollo-oppdraget med mennesker om bord (Apollo 1 den 21. februar 1967) ble ikke gjennomført fordi en kabinbrann under en test drepte alle tre besetningsmedlemmene, men NASA fortsatte arbeidet.
Den 16. juli 1969 ble Apollo 11 skutt opp med en Saturn V-rakett fra Kennedy Space Center i Florida. Neil A. Armstrong, Michael Collins og Buzz Aldrin var om bord. Armstrong var en 38 år gammel sivil forskningspilot som hadde tatt flysertifikat som 16-åring. Han hadde studert flyteknikk på universitetet, og han og mannskapet hadde trent hardt i månedsvis før ferden til måneoverflaten. Reisen tok tre dager. Armstrong og Aldrin gikk om bord i månelandingsfartøyet og steg ned til månen. De landet på månens steinete overflate, og en halv milliard mennesker så Armstrong klatre ned en stige og sette støvlene sine på månens overflate. Han sa at det var "et lite skritt for mennesket, et stort sprang for menneskeheten" Amerikanerne hadde vunnet. Aldrin fulgte etter Armstrong. De samlet inn støvprøver som skulle studeres på jorden, og plantet et amerikansk flagg. Til sammen gikk Armstrong 60 meter på månens overflate. Han og Aldrin tok fotografier og utførte eksperimenter før de vendte tilbake til jorden og gikk i land i Stillehavet 24. juli 1969.

UTFORSKER MÅNEN
MÅNEN

Å gå på månen er ikke like enkelt som å gå på jorden!

fare!

Lavt trykk kan føre til at det dannes farlige nitrogenbobler i astronautens blod.

Løsning: Etter at trykket i kabinen er redusert, puster astronautene rent oksygen i draktene sine. Dette fjerner nitrogen.

Uten tyngdekraft og luft kan astronauter komme i et ukontrollerbart spinn.

Løsning: En fremdriftsryggsekk kalt SAFER (Simplified Aid for EVA Rescue) skulle gi kraft til å skyve en astronaut tilbake til basen.

7. desember 1961

Gemini-programmet
Gemini-prosjektet utviklet romfartsteknikker som dokking i bane og metoder for å lande astronauter på månen.

16. juni 1963

Første kvinne i verdensrommet
Den sovjetiske kosmonauten Valentina Teresjkova ble valgt ut blant 400 søkere til å bli den første kvinnen som fløy i rommet.

Solblending er en stor fare - å se på solen kan føre til blindhet!

Løsningen: Hjelmens visir er belagt med et tynt lag gull for å filtrere bort solens skadelige stråler.

Under en romvandring kan temperaturen komme opp i nærmere 500 grader Fahrenheit.

Løsning: Vifter og slanger med vannsirkulasjon plasseres inne i romdraktene.

28. juli 1964

Første nærbilde
Bilder av månen
Ranger 7 ble det første amerikanske romfartøyet som delte nærbilder av måneoverflaten.

Finn veien til
månen

NASA ønsker å sende astronauter tilbake til månen. Et ubemannet romfartøy - Orion - ble sendt rundt månen og tilbake igjen i 2022. Amerikanske astronauter kan komme til å gå på månen innen 2025, selv om det kan bli litt senere. Kan du finne veien til månen i mellomtiden?

Hva er månen
laget av?

Ledetråd: Det er ikke ost!!!

Tyngdekraften

Tyngdekraften på månen er bare 17 prosent av jordens.

Tid

En månedag er 27,32 jorddøgn, mens et år er 354 jorddøgn.

Dannelse

Månen ble dannet 30-50 millioner år etter at vårt solsystem oppsto.

18. mars 1965

Den første romvandringen
Aleksej Leonov legger ut på en 12 minutter lang romvandring under Vokshod 2. Ed White utførte USAs første romvandring den 3. juni.

3. februar 1966

Luna 9 lander
Russlands Luna 2 hadde truffet månen den 13. september 1959, men Luna 9 myklandet. Den 3. april var Luna 10 den første satellitten som gikk i bane rundt månen.

Kjerne

Kjernen består av jern og svovel, og den er omgitt av en mantel av jern og magnesium.

Skorpe

Månen har en skorpe som er 30,5 km tykk og består av oksygen, silisium, jern med mer.

20. juli 1969

De første mennene på månen
Neil Armstrong og Buzz Aldrin setter sine føtter på månen, fulgt av en halv milliard TV-seere.

solsystemet

Mars er rød fordi den er dekket av rustent støv

Jupiter har en enorm storm som er tre ganger større enn jorden

Valles Marineris (Mariner-dalen) på Mars er sju ganger dypere enn Grand Canyon

3.9 milliarder kroner

Uranus ruller rundt solen på siden som en tønne

Alderen på de eldste kratrene på Månen

248

Antall år det tar Pluto å gå i bane rundt solen

Du kan aldri se solen fra Venus' overflate

Pluto er mindre i diameter enn USA

Saturn ville flyte i et svømmebasseng som er stort nok til å romme den

465

Hvor mange kan du huske?
Husk faktaene, lukk boken og skriv ned så mange som mulig på tre minutter.

Overflatetemperaturen på Venus i grader Celsius - det er varmt nok til å smelte bly!